FI
C 152/146
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
1.5 ETSK katsoo, että 55-valmiuspaketin säädösehdotusten osana FuelEU-aloitteessa tulee huolehtia tarjonnan, jakelun ja kysynnän keskinäisestä synergiasta, yhtenäisyydestä ja johdonmukaisuudesta.
FuelEU-asetusehdotuksessa edellytetään kuitenkin nykyisellään tiettyjen vähähiilisten polttoaineiden käyttöä ilman etukäteisarviointia niiden maailmanlaajuisesta saatavuudesta ja kustannuksista, vaikka kaikki vaihtoehtoiset polttoaineet olisi sallittava.
Tämä saattaa loppujen lopuksi vääristää kilpailua, sillä kyseisiä polttoaineita on tällä hetkellä ja lähitulevaisuudessa saatavilla vain hyvin vähän.
Vastuu uusiutuvien vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämisestä ja saatavuudesta on polttoaineiden toimittajilla, ja puhtaampien polttoaineiden käyttöön olisi kannustettava.
Jotta tavoitteisiin voidaan päästä, fossiilisten ja vaihtoehtoisten polttoaineiden välisen hintaeron on kavennuttava, puhtaammista polttoaineista on tultava kohtuuhintaisempia ja niiden saatavuuden on parannuttava.
Toimia ja aktiivista panosta tarvitaan kaikilta merenkulkualan arvoketjun toimijoilta, erityisesti polttoai­ neiden tuottajilta ja energian toimittajilta sekä moottorien valmistajilta mutta myös satamilta, rahtaajilta ja asianomaisten työntekijöiden edustajilta kaikilla sektoreilla.
Näin voitaisiin mahdollisesti saada vaihtoehtoisten polttoaineiden kysyntä kasvuun ehdotetun FuelEU-asetuksen tavoitteiden mukaisesti.
2.
Taustaa 2.1 ETSK katsoo laivaliikenteen vaikuttavan koko toimitusketjuun, sillä lähes 90 prosenttia maailman tavaraliikenteestä kulkee meritse.
Komitea katsoo myös, että maailman joka kolkkaan ulottuva EU:n merenkulku on strateginen voimavara ja antaa unionille mahdollisuuden turvata geopoliittisen riippumattomuutensa ja vahvistaa taloudellista ja teollista häiriönsietokykyään ja suvereniteettiaan.
Vuonna 2019 noin 46 prosenttia EU:n ulkopuolelle suuntautuneesta viennistä ja 56 prosenttia EU:n ulkopuolelta tuoduista tavaroista kuljetettiin meritse (Eurostat, 2021).
2.2 EU:n kauppalaivaston kantavuus on 810 miljoonaa tonnia, ja aluksia on kaiken kaikkiaan 23 400.
Niiden osuus maailman aluskannasta vuonna 2020 oli 39,5 prosenttia.
Merenkulun taloudellinen kokonaisvaikutus EU:n bruttokan­ santuotteeseen on 149 miljardia euroa, ja ala työllistää noin 2 miljoonaa henkeä.
On syytä huomata, että jokainen merenkulkualan bruttokansantuotteeseen tuoma miljoona euroa tuottaa 1,8 miljoonan euron tukivaikutuksen muualla EU: n taloudessa (2).
Tuoreimpien arvioiden mukaan (3) laivaliikenteen kokonaispäästöjen osuus kaikista ihmisen toiminnan aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä on kasvanut 2,76 prosentista 2,89 prosenttiin vuosina 2012–2018.
2.3 ETSK toteaa, että eurooppalainen merenkulku on sitoutunut meriturvallisuuteen ja meriympäristön suojeluun ja osallistuu tähän liittyen kansainvälisiin ja EU:n pyrkimyksiin edistää vähähiilisyyttä.
Komitea kiinnittää lisäksi huomion siihen, että Euroopan merenkulkuala on ottanut nämä haasteet vastaan ja pyrkii johtoasemaan ympäristöystävällisen merenkulun alalla.
2.4 FuelEU Maritime -asetuksella otetaan käyttöön normit, joiden mukaan EU:n satamiin saapuvilla, siellä laiturissa olevilla tai sieltä lähtevillä aluksilla käytetyn polttoaineen keskimääräistä kasvihuonekaasuintensiteettiä tulee vähentää asteittain.
Jos näitä vaatimuksia ei noudateta, varustamoille määrätään hallinnollisia seuraamusmaksuja, joista saatavilla varoilla on ilmeisesti tarkoitus tukea hankkeita, joiden avulla pyritään nopeuttamaan uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden ja erityisesti biopolttoaineiden käyttöä meriliikenteessä.
Ehdotettua asetusta sovelletaan yksipuolisesti myös kansainväliseen laivaliikenteeseen, sillä sen soveltamisala vastaa EU:n päästökauppajärjestelmää koskevan ehdotuksen (4) soveltamisalaa.
Siinä säädetään myös velvollisuudesta käyttää maasähköä kahdessa alustyypissä – matkustaja- ja konttialuksilla – tammikuun 1. päivästä 2030 alkaen.
2.5 ETSK panee merkille, että FuelEU Maritime -asetusehdotuksessa tunnustetaan aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa) mukaisesti aluksen rahtaajan olennainen rooli: tämä taho vastaa yleensä aluksen polttoaineen, reitin, lastin ja nopeuden valinnasta ja näiden valintojen johdosta kuluvan polttoaineen kustannuksista (johdanto-osan 6 kappale).
Tämä on myönteistä.
Rahtaajien vastuuvelvollisuuden tunnustaminen on kuitenkin tärkeä keskustelunaihe sääntelyprosessin seuraavassa vaiheessa käytävissä neuvotteluissa, joihin osallistuvat myös Euroopan parlamentti ja EU:n neuvosto.
3.
Yleistä 3.1 Vihreän kehityksen ohjelman ilmastoneutraaliustavoitteet ja kunnianhimoinen 55-valmiuspaketti säädöksineen ovat toivottavia merenkulkualan ja myös muiden alojen viherryttämiseksi ja irrottamiseksi ajan mittaan hiilestä.
Samaan aikaan tulee ottaa suuren yleisön etujen mukaisesti huomioon tämän siirtymän sosiaalinen ulottuvuus.
Kyseinen energiasiirtymä ja laivaliikenteen hiilestä irtautumiseen tähtäävä muutosprosessi voivat toisin sanoen onnistua vain, jos ne saavat yhteiskunnan tuen ja hyväksynnän ja lisäksi laivaliikenteen ja muiden alojen toimintamalli turvataan.
Tavoitteen saavuttaminen edellyttää välttämättä täsmätoimenpiteitä esimerkiksi uusien työpaikkojen luomiseksi, kansanterveyden kohentamiseksi sekä ilmastotoimiin ja ympäristönsuojeluun liittyvien hillintätoimien tehostamiseksi.
Toimia ja aktiivista panosta tarvitaan kaikilta merenkulkualan arvoketjun toimijoilta, erityisesti polttoaineiden tuottajilta ja energian
(2) (3) (4)
European Shipowners’ Association, 2021.
IMO:n neljäs kasvihuonekaasupäästöjä koskeva tutkimus, 2020.
COM(2021) 551 final.