C 152/136
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.2 ETSK arvostaa energiatehokkuusdirektiivillä saavutettuja tuloksia.
Komitea on samalla hyvin tietoinen siitä, että EU:n yhteisissä ponnisteluissa energiankulutuksen vähentämiseksi on puutteita.
3.3 Covid-19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti EU:n yhteisiin toimiin, ja sillä on varmasti muitakin seurauksia korkeampien tavoitteiden saavuttamista ajatellen.
Ohjeellisten kansallisten panosten toteuttaminen edellyttää lisätoimia kaikilta jäsenvaltioilta.
ETSK suosittaa, että tarvittaessa yhdistellään asianmukaisesti säänneltyjen markkinoiden kannalta yhteensopivia välineitä, kuten veroja, valmisteveroja ja rajoitettuja mutta kaupattavia oikeuksia (kuten päästökauppa­ järjestelmä), sekä sääntelytoimenpiteitä.
3.4 ETSK toistaa eurooppalaista ilmastolakia käsittelevässä lausunnossaan (3) esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan tavoitteena tulisi olla saavuttaa mahdollisimman suuri kasvihuonekaasupäästövähennys mahdollisimman alhaisin sosioekonomisin kustannuksin.
On löydettävä oikea tasapaino, jotta EU:n tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman pienin kokonaiskustannuksin.
Energiansäästötoimenpiteiden kustannustehokkuus yleensä vähenee, kun säästetyn energian määrä kasvaa: alkuvaiheessa toimenpiteet on helppo toteuttaa, mutta jatkotoimenpiteet aiheuttavat enemmän kustannuksia ja tuottavat heikomman tuloksen.
Ehdotuksessa olisi löydettävä tasapaino ja varmistettava, ettei kohtuuttomia kustannuksia siirretä energiankuluttajille.
3.5 ETSK kannattaa energiatehokkuusdirektiivin täytäntöönpanoon liittyviä kannustimia ja välineitä, joiden avulla on tarkoitus lieventää ehdotuksen sosiaalisia vaikutuksia ja auttaa haavoittuvassa asemassa olevia asiakkaita ja kotitalouksia, joita covid-19-kriisi on koetellut erityisen ankarasti.
Komitea pitääkin tervetulleena erityisesti ehdotusta perustaa sosiaalinen ilmastorahasto, jonka tulisi tarjota lisärahoitusta energiaköyhyyden lisääntymisen estämiseksi, ja kehottaa noudattamaan oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta, jotta jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet otettaisiin huomioon.
3.6 ETSK kehottaa EU:n toimielimiä varmistamaan synergiaedut 55-valmiuspaketin aloitteiden välillä.
Siinä tapauksessa, että pakettiin tehdään huomattavia muutoksia, ETSK kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan vaikutustenarvioinnin.
3.7 ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että direktiivissä esitetään johtavaa roolia julkiselle sektorille, jonka olisi pyrittävä vähentämään palvelujensa ja rakennustensa energiankulutusta.
ETSK ymmärtää, kuinka haasteellista on saada aikaan edistymistä kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, ennen kaikkea liikenteen, julkisten rakennusten, tieto- ja viestintätekniikan, aluesuunnittelun sekä vesi- ja jätehuollon aloilla.
ETSK panee tyytyväisenä merkille, että direktiivin 6 artiklassa laajennetaan peruskorjausvelvoitteen soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikki julkiset elimet kaikilla hallinnon tasoilla ja kaikki niiden toimintaan liittyvät näkökohdat.
ETSK korostaa, että tämä edellyttää riittävää taloudellista ja teknistä tukea sekä koulutettua henkilöstöä.
ETSK suosittaakin EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistamisesta antamansa lausunnon (4) mukaisesti, että julkisiin investointeihin sovelletaan ”kultaista sääntöä” tuottavuuden sekä tulevien sukupolvien hyvinvoinnin sosiaalisen ja ekologisen perustan turvaamiseksi.
ETSK kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä keskushallinnon ja rakennusalan kaikkien osapuolten kanssa synergiaetujen saavuttamiseksi ja tarpeettomien esteiden poistamiseksi peruskorjaustavoitteiden toteuttamisen tieltä.
3.8 ETSK kannattaa toimenpiteitä, joihin julkisen sektorin on määrä ryhtyä rakennusalan, erityisesti pk-yritysten, tukemiseksi ja uusien teknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi perusparannusaaltostrategian puitteissa.
Julkisissa hankinnoissa olisi sovellettava kustannustehokkuuden ja taloudellisen toteutettavuuden kaltaisia perusteita sekä laadullisia ja sosiaalisia kriteerejä, ja niillä olisi jatkossakin oltava tärkeä rooli muilla aloilla tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi.
3.9 ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n uuden tavoitteen sitovaan luonteeseen ja suosittaa siksi, että ohjeellisissa kansallisissa tavoitteissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden, mukaan lukien saarijäsenvaltiot ja saaret, erilaiset lähtökohdat, kansalliset erityisolosuhteet ja päästövähennyspotentiaali sekä tähän mennessä toteutetut toimet joulukuussa 2020 annettujen neuvoston päätelmien (5) mukaisesti.
3.10 ETSK korostaa tiivistä yhteyttä energiatehokkuuspyrkimysten ja Next Generation EU -välineen – erityisesti elpymisja palautumistukivälineen – tehtävän ja tavoitteiden välillä.
ETSK kehottaa osoittamaan merkittävän osan elpymis- ja palautumistukivälineen 37 prosentista, joka on varattu vihreisiin hankkeisiin, energiatehokkuushankkeisiin kunkin jäsenvaltion todellisen kysynnän ja todellisen tarpeen mukaisesti.
(3) (4) (5)
EUVL C 364, 28.10.2020, s. 143.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”, hyväksytty 20. lokakuuta 2021 (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).
https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/fi/pdf