C 152/132
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
4.11 Sähkön ostosopimuksia (15 artikla) pyritään edistämään asettamalla suuntaviivat ja myöntämällä pk-yrityksille taloudellista tukea.
Tämän pitäisi edistää kyseistä järjestelyä, jolla tuodaan ekosähkön myyntihinta paremmin näkyville pitkällä aikavälillä.
Ehdotus ilmentää yleisemmin tarvetta vahvistaa alan toimijoiden välistä yhteistyötä ja koordinointia pitkän aikavälin vision tarjoamiseksi talouden toimijoille.
4.12 ETSK suhtautuu myös myönteisesti aloitteeseen, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan käynnistämään rajatylittävää yhteistyötä koskeva testivaihe toteuttamalla kokeiluhanke seuraavien kolmen vuoden aikana.
ETSK toivoo kuitenkin tällaisen yhteistyön käyttöönottoon liittyvien menettelyjen selventämistä.
Lisäksi se pohtii, millaisia hallinnollisia menettelyjä tällaisesta aloitteesta aiheutuu, ja kehottaa Euroopan komissiota avustamaan jäsenvaltioita (esimerkiksi käännättämällä menettelyyn liittyvät asiakirjat) asetetun määräajan noudattamisessa.
4.13 ETSK katsoo, että on tullut aika pohtia eurooppalaisen sähköalan sääntelyviranomaisen tarvetta.
Tämän tärkeän aseman valmistelemiseksi asianmukaisesti on tullut aika käynnistää käsitteellinen järjestelmäsuunnittelu, jossa ennakoidaan kasvavaa energiankysyntää aloittain ja tyypeittäin ja myös energiatyyppien muuttumista.
4.14 ETSK suhtautuu hyväksyvästi myös 9 artiklan 7 a kohdan mukaiseen aloitteeseen, jonka tavoitteena on jäsenvaltioiden välisen merialuekohtaisen yhteisen aluesuunnittelun käyttöönotto, jotta helpotetaan offshore-valmiuksien kehittämistä.
Tällaista lähestymistapaa noudattaen voidaan maksimoida kunkin merialueen potentiaali ja tukea samalla viime kädessä tavoitetta, joka koskee jäsenvaltioiden sähköverkkojen yhteenliittämistä.
Keskitetyn asiointipisteen perustaminen on myös myönteinen asia, ja sen on tarjottava tilaisuus ottaa opiksi eri jäsenvaltioissa käyttöön otetuista hyvistä käytännöistä, joilla lyhennetään hankkeiden toteutusaikaa.
Merialuekohtaisten kokonaistuotantokapasiteettien vahvistaminen vuosiksi 2030, 2040 ja 2050 mahdollistaa myös offshore-tuulivoimaan liittyvien mahdollisuuksien ottamisen huomioon kussakin jäsenvaltiossa ja näin sen edistämisen.
Koska rajatylittävät uusiutuvan energian, erityisesti merituulivoiman, hankkeet ovat moninkertaistuneet, ETSK kehottaa Euroopan komissiota hyvin toiminnallisesta näkökulmasta aloittamaan uudelleen keskustelut eurooppalaisesta siirtoverkko-operaattorista, joka olisi asianmukaisin taso vastaamaan sähkövuon reaaliaikaisesta hallinnasta.
Viimeksi mainittu olisi viime kädessä kaikkein legitiimeimmässä asemassa varmistamaan kysyntään ja tarjontaan sidoksissa olevien markkinamekanismien koordinointi ja takaamaan samalla turvallisuuden tässä järjestelmässä, jolle on yhä suurempi tarve uusiutuvan energian osuuden kasvaessa.
4.15 ETSK on toistuvasti korostanut, että on tarpeen luoda uusia markkinarakenteita, jotta voidaan tasapainottaa energiantuotantoa ja -kulutusta mikrotasolla.
Nämä rakenteet helpottaisivat pienempien varastointilaitteistojen integrointia energiajärjestelmään.
Sähköisen liikkuvuuden yleistymisen myötä olisi voitava hyödyntää akkujen roolia, jotta mahdollistetaan älykäs lataaminen ja saadaan varastointikapasiteettia paikallistasolle.
Tätä asiaa ei kuitenkaan käsitellä tarkistusehdotuksessa.
4.16 Puhtaan energian säädöspaketissa kiinnitetään erityistä huomiota itse tuotetun energian kulutukseen ja energiayhteisöihin.
Nämä mekanismit ovat tehokkaita keinoja edistää kansalaisten osallistumista ja tehdä heistä täysivaltaisia ja tiedostavia toimijoita energiakäänteessä, koska mekanismeilla lisätään kansalaisten omistajuuden tunnetta ja vahvistetaan hajautettuja rakenteita, joista on sekä taloudellista että sosiaalista hyötyä.
Kuten Euroopan komissio korosti kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arvioinnin yhteydessä, jäsenvaltiot eivät ota riittävästi huomioon energiakansalaisuuteen liittyviä mahdollisuuksia, mikä on ristiriidassa neljännen energiapaketin yhden peruslähtökohdan kanssa.
On kiireellisesti selvennettävä sovellettavia sääntöjä energian jakamisen, nettolaskutuksen ja vertaisten välisen energianmyynnin kaltaisten käytäntöjen osalta, jotta puhtaan energian säädöspaketin ja energiaunionin tavoitteet voidaan saavuttaa.
ETSK pitää valitettavana, että tarkistusehdotuksessa ei pyritä parantamaan sääntelykehystä näiden seikkojen osalta.
Se olisi erityisen tärkeää, koska ilmasto-, energia- ja ympäristöalan valtiontukien suuntaviivojen tarkistamiseh­ dotuksessa alennetaan merkittävästi kynnystä, jota sovelletaan poikkeuksiin tukien myöntämistä koskevasta velvoitteesta ja velvoitteesta määrittää tukitaso kilpailutusmenettelyn perusteella.
4.17 ETSK tukee periaatteessa komission ehdotusta, jossa jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan huomioon ”kansallisten metsähiilinielujen ja ekosysteemien säilyttäminen” ja ”kiertotaloutta ja biomassan kaskadikäyttöä koskevat periaatteet”.
Tämä tarkoittaa, että ensisijaisesti pyritään käyttämään jäännöspuuta, kuten pieniä oksia, kantoja ja muita sivutuotteita, samoin kuin kierrätetystä puutavarasta valmistettuja puutuotteita bioenergian tuottamisessa.
Tämän perusteella on järkevää arvioida uudelleen bioenergialaitoksille myönnettyä tukea tällä alalla pitäen mielessä, että sahalaitosten ja selluteollisuuden jäämät ovat energialähteitä.
Toisaalta, kuten ehdotuksessa todetaan, on aiheellista suunnata uudelleen biologista alkuperää olevia polttoaineita sellaisiin liikennemuotoihin, joita on vaikea sähköistää, kuten meriliikenne, pitkän matkan kuljetukset ja lentoliikenne.
Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös saatavuus- ja kustannusongelmat.
Ajatuksen täytäntöön panemiseksi olisi 25 artiklassa erotettava toisistaan biologista alkuperää olevat biopolttoaineet ja uusiutuva sähkö kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien mittausten avulla.
Näin asetetaan uusiutuva energia ja jäämiin perustuvat biopolttoaineet etusijalle liikennealalla.
Tämä lisää painetta liikennealan hiilestä irrottamiseen suoran sähköistämisen keinoin.