C 152/130
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.8 Ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävällä delegoidulla luokitusjärjestelmäasetuksella, jos neuvosto ja parla­ mentti sen hyväksyvät, suunnataan tulevia investointeja kestäväpohjaisiin omaisuuseriin, joihin myös uusiutuva energia kuuluu.
Uusiutuvat energiamuodot voivat vapaasti haastaa markkinoita vasta sen jälkeen, kun energialähteiden väliset kilpailun vääristymät on poistettu.
Tällaista tilannetta odotettaessa ETSK ilmaisee myönteisen suhtautumisensa komission lähestymistapaan, jonka avulla turvataan uusiutuvan energian pysyminen kehityksessä mukana.
4.
Erityisiä huomioita direktiiviehdotuksesta a) Ehdotettujen tavoitteiden sitova tai ei-sitova luonne 4.1 ETSK esittää uudelleen kritiikkinsä (7), jonka mukaan direktiivin tarkistuksessa ei aseteta sitovia kansallisia tavoitteita, toisin kuin vuoden 2009 tarkistuksessa.
Vaikka Euroopan unioni onkin saavuttanut tavoitteensa, jonka mukaan uusiutuvan energian osuuden oli oltava 20 prosenttia vuonna 2020, jotkin jäsenvaltiot eivät saavuttaneet tavoitteitaan, kun taas toiset saavuttivat ne juuri ja juuri (8) hyödyntäen myös poikkeuksellista suhdannetta, joka johtui kansallisia talouksia osin lamaannuttaneesta terveyskriisistä.
Tämä esimerkki havainnollistaa nykyisen hallintokehyksen heikkoutta, koska siinä tyydytään vain kannustamaan jäsenvaltioita pyrkimään kansallisiin tavoitteisiinsa.
ETSK kehottaa ministerineuvostoa, Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota aloittamaan uudelleen keskustelun, joka koskee sitovien kansallisten tavoitteiden asettamista, asianmukaista energiahallintoa tai ainakin pakottavampien toimenpiteiden soveltamista moitittavasti toimineisiin jäsenvaltioihin, jotta varmistetaan kansallisten tavoitteiden saavuttaminen.
Direktiivi paljastaa tässä vapaaehtoisuuteen perustuvan toiminnan rajat.
Vaikka useat jäsenvaltiot ovatkin ylittäneet vuodeksi 2020 asetetut ennusteet, riskinä on myös yhdenmukaistaminen alimman tason mukaan, jolloin edistyneimmät jäsenvaltiot lannistuisivat muiden jäsenvaltioiden tahdon puutteen ja seuraamusten puuttumisen vuoksi.
4.2 Uusi sitova tavoite, jonka mukaan uusiutuvan energian osuuden olisi oltava 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (aiemman 32 prosentin sijaan), koskee kaikkea energiankulutusta eikä ainoastaan sähkönkulutusta.
ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio ehdotti kunnianhimoisinta tavoitetta ilmastotavoitesuunnitelmassa määritetystä haarukasta (38–40 prosenttia), jotta voidaan saavuttaa uusi tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
Tämä osoittaa, että EU:n toimeenpanoelin pyrkii nopeuttamaan vihreän teknologian käyttöönottoa, mihin ETSK suhtautuu myönteisesti.
Uusiutuvan energian osuuden lisääminen jäsenvaltioiden sähkö­ lähteiden yhdistelmässä aiheuttaa kuitenkin seurauksia energian- ja sähkönkulutuksen kannalta (9), sillä energiankulutuksen osuuden odotetaan laskevan vuoteen 2050 mennessä.
On tärkeää, että nämä vuoden 2050 skenaariot saatetaan ajan tasalle uusien tavoitteiden valossa täsmentäen erityisesti, millaisessa roolissa voisivat olla sähkön varastointi, jota olisi kehitettävä suunniteltua nopeammin, ja energiankulutuksen hillitseminen, johon liittyviä näkökohtia on noussut esiin terveyskriisin aikana.
4.3 Kyse on joka tapauksessa uudesta tavoitteesta, joka on tietyille jäsenvaltioille hyvin kunnianhimoinen.
Rakennusalan hiilestä irtautuminen on viivästynyt monissa jäsenvaltioissa, joten ETSK suhtautuukin hyväksyvästi ehdotettuun lähestymistapaan, jossa lisätään alakohtaisia toimia, kuten toimia, joita on toteutettu uusiutuvan energian integroimiseksi lämmitys- ja jäähdytysalalle.
Uudessa 15 a artiklassa asetetulle erityistavoitteelle, jonka mukaan rakennuksissa käytettävän uusiutuvan energian osuuden olisi oltava 49 prosenttia, on kiireellinen tarve.
ETSK suhtautuu kuitenkin epäilevästi siihen, että tällainen tavoite ei ole sitova.
Rakennusalalla on nimittäin vähennettävä päästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja saavutettava neutraalius vuoteen 2040 mennessä, jotta ala täyttäisi Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetut tavoitteet.
Monilla jäsenvaltioilla saattaa olla vaikeuksia tavoitteen saavuttamisessa, ja ETSK korostaakin, että on tärkeää hyödyntää sosiaalisesta ilmastorahastosta myönnettäviä varoja heti vuodesta 2025.
Näiden varojen avulla olisi voitava nopeuttaa sekä julkisten että yksityisten rakennusten kunnostamista ja torjua näin kasvavaa energiaköyhyysilmiötä, joka koskettaa yli 30:tä miljoonaa eurooppalaista.
Riippumatta siitä, onko kyse tulevasta sosiaalisesta ilmastorahastosta vai yleisemmin muista tukijärjestelyistä myönnettävistä varoista, olisi otettava käyttöön jäljitysmekanismi, jotta varmistetaan kyseisten varojen asianmukainen kohdentaminen ilmastonmuutoksen torjuntaan.
Myönnettyjen varojen käytön tehokas valvonta ei nimittäin ole mahdollista, kun varat hajaantuvat kansallisiin talousarvioihin.
Näitä varoja ei pidä myöskään keskittää ainoastaan laajamittaisiin hankkeisiin vaan myös pienimuotoisempiin hankkeisiin, joissa numeerinen hyöty megawattitunteina ja hiilidioksidipäästöinä ilmaistuna on vaatimattomampi mutta joiden vaikutus EU:n kansalaisten kannalta on aivan yhtä merkittävä, jollei merkittävämpi.
ETSK kehottaa mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että eri jäsenvaltioissa noudatettavat myöntämisperusteet yhdenmukaistetaan siltä osin kuin on kyse osuudesta, jonka avulla lisätään kansalaisten aktiivisuutta mahdollisen rajatylittävän yhteistyön helpottamiseksi.
4.4 ETSK muistuttaa, että teollisuuden hiilestä irtautuminen edistyy toistaiseksi liian hitaasti, vaikka teollisuus onkin ollut tärkeimpänä kohteena toisiaan seuranneissa EU:n ilmastosuunnitelmissa.
Teollisuuden päästöt kuuluvat käytännössä päästökauppajärjestelmän piiriin.
Liian anteliaan maksuttomaan jakoon perustuvan järjestelmän vuoksi yli 90 prosenttia teollisuuden aiheuttamasta pilaantumisesta ei kuitenkaan aiheuta minkäänlaisia kustannuksia asianomaisille yrityksille, ja tämän seurauksena alalla on vähennetty päästöjä ainoastaan 1 prosentti vuosina 2012–2018.
ETSK kehottaakin
(7) (8) (9)
EUVL C 246, 28.7.2017, s. 55.
Eurostat, Renewable energy statistics – Statistics Explained (europa.eu).
6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).