6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/129
— myönnetään rahoitusta kuntien välityksellä, jotta kansalaisten vaihtoehdot eivät rajoitu alan toimijoiden tarjontaan.
Byrokraattisten esteiden poistaminen ja sen varmistaminen, että rahoitus saavuttaa kohderyhmät (kuten nuorisovetoiset ruohonjuuritason ja paikallistason organisaatiot) sekä tuottajakuluttajiin mahdollisesti tulevaisuudessa kohdistuvien velvoitteiden selkiyttäminen on keskeisen tärkeää.
Tässä yhteydessä tärkeintä on oikeudellinen vakaus: takaamalla taloudellinen tuki ja asiantuntemus voidaan rohkaista kuluttajia ryhtymään tuottajakuluttajiksi.
ETSK katsoo, että kun tarkasteltavana oleva säädös on tarkistettu, sitä ei ole syytä muuttaa ennen vuotta 2030, jotta taataan laajassa mielessä alan kaikkien toimijoiden kannalta tarpeellinen oikeudellinen vakaus, kuten edellä kohdassa 3.1. todetaan.
3.3 Vaikka onkin asianmukaista tehostaa toimia merituulivoimaloiden käyttöönoton vauhdittamiseksi offshorestrategian mukaisesti, myös maatuulivoiman ja aurinkosähkön roolia EU:n tulevassa energiajärjestelmässä olisi kasvatettava merkittävästi.
ETSK pitää ongelmallisena kokonaisvaltaisen lähestymistavan puutetta ja kehottaa komissiota hyväksymään alueellisen hajauttamisstrategian.
Tuottajakuluttajuus ei voi menestyä ilman tukea alue- ja paikallistasolta, jolla on käytettävissä teknisiä ja taloudellisia resursseja ja jolla myös tunnetaan alueelliset erityispiirteet, minkä ansiosta on mahdollista saavuttaa merkittäviä ajallisia säästöjä.
Alue- ja paikallistason läheisyys kansalaisiin ja ruohonjuuritason toimijoihin legitimoi toimivaltuuksien lisäämisen direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
Strategiaa olisi lisäksi täydennettävä tutkimuksella uusiutuvan energian valmistukseen ja kitkattomaan toimintaan tarvittavien kriittisten resurssien ja materiaalien hallinnoinnista (esimerkiksi louhinta ja kierrätys).
Riippuvuus fossiilisesta energiasta ei nimittäin saa vaihtua riippuvuudeksi kriittisistä materiaaleista.
b) Synergioita on hyödynnettävä paremmin.
3.4 Uusien hyväksyttyjen säännösten koko vaikutusta ei vielä voida tietää, sillä edellisestä uudelleenlaadinnasta on kulunut vasta lyhyt aika.
ETSK katsookin, että tällä tarkistuksella olisi edistettävä kahta tavoitetta.
3.5 Vallitsevissa oloissa ja EU 2020 -perusskenaarioon sisältyvien mallinnusten mukaisesti unioni ylittäisi hieman yli prosentilla nykyisen tavoitteen, jonka mukaan vähintään 32 prosenttia kulutetusta energiasta on peräisin uusiutuvista energialähteistä.
Tarkistuksella on ensinnäkin korotettava nykyisiä tavoitteita ja otettava käyttöön uusia tavoitteita niiden rinnalle, jotta lisätään uusiutuvan energian integrointia vähintään 7 prosenttia kaikkialla unionissa.
3.6 Toiseksi 55-valmiuspaketin puitteissa toteutettujen tarkistusten olisi mahdollistettava kyseisten säädösten ja direktiivin välisten synergioiden vahvistaminen.
Tätä ajattelutapaa on myös sovellettava yhtä lailla Euroopan komission ehdottamiin uusiin välineisiin, joita ovat muun muassa sosiaalinen ilmastorahasto ja hiilirajamekanismi.
Kaikki direktiivin täytäntöönpanosta saadut hyödyt voivat nimittäin toteutua vain, jos uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton rinnalla otetaan käyttöön hiilikirjanpito unioniin tuodusta hiilidioksidista.
Kun hiilirajamekanismi otetaan käyttöön tietyillä aloilla, olisi samassa yhteydessä huolehdittava unionin tasolla siitä, että turvataan tasapuoliset toimintaedellytykset.
Asianmukai­ sesti hyödynnetyistä synergioista voidaan mainita esimerkkinä se, että 25 artiklan mukaan liikenteen uusiutuvien energialähteiden tavoitetaso, joka on vähintään 14 prosenttia lopullisesta energiankulutuksesta, korvataan asettamalla liikennealalle kasvihuonekaasuintensiteetin sitova vähennystavoite, joka on 13 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
Näin toimimalla voidaan lisätä johdonmukaisuutta päästökauppajärjestelmän tarkistuksen ja hiilidioksidipäästöjä koskevien sääntöjen kanssa.
Liikennealan sähköistämisen tulisi kuitenkin olla ensisijaisena tavoitteena aina kun se on taloudellisesti ja teknisesti mahdollista, kuten komission antamassa EU:n energiajärjestelmän integrointistrategiassa (4) todetaan.
Tarkistus­ ehdotus esitetään myös ennen rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistamista, joten se tarjoaa tilaisuuden asettaa kunnianhimoisia tavoitteita, kun 55-valmiuspaketin jatkotoimet esitellään 14. joulukuuta 2021.
c) Talouden elpymisen on mahdollistettava uusiutuvan energian edistäminen.
3.7 Sähkön kysyntä on palannut lähes kriisiä edeltäneelle tasolle, ja talouden elpyessä on havaittu uusiutuvan energian tuotannon noususuuntaus ja fossiilisen energian laskusuuntaus (5).
Jotta käänteestä tulisi pysyvä ja todellinen tulevaisuuden suuntaus, on luotava tasapuoliset kilpailuedellytykset eri energiantuotantolähteiden välille.
Tämä edellyttää ensinnäkin, että lopetetaan mahdollisimman pian fossiilisen energian tuet, joita maksettiin koko EU:ssa vuonna 2018 arvioiden mukaan noin 50 miljardia euroa (6) (ottaen huomioon, että arvioon ei sisälly ns. epäsuoraa tuen osuutta).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Euroopan komissio, liitteet asiakirjaan ”Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus”