6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/9
2.3 Eurooppalaiset poliittiset päättäjät ovat nostaneet esiin useita uusia painopisteitä viime vuosina: niitä ovat muun muassa digitalisaatio ja ekologinen siirtymä sekä keskittyminen yhä enemmän sosiaalisiin näkökohtiin monilla politiikan aloilla.
Covid-19-pandemia aiheuttaa epäilemättä syviä kielteisiä vaikutuksia Euroopan talouteen, mutta on tärkeää muistaa, että muutkaan haasteet, kuten ilmastonmuutos, lisääntyvä eriarvoisuus tai tuottavuuden heikko kasvu, eivät ole kadonneet minnekään.
Investoinnit yhteiskunnan yhteenkuuluvuuteen, kestävään kehitykseen, inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan sekä elämänlaatuun ovat olennaisen tärkeitä tulevaisuudennäkymien avaamiseksi nykyaikaisille yrityksille, sillä ne tukevat työllisyyttä, vaurautta ja kestävää kasvua tulevaisuudessa.
BKT:tä laajempipohjaisista indikaattoreista olisikin tehtävä välineitä, joiden avulla ei vain seurata ja mitata toimintapolitiikkojen kehitystä vaan myös hankitaan tietoa niiden kehittämisestä, parannetaan viestintää ja kannustetaan asettamaan tavoitteita.
2.4 Tällä oma-aloitteisella lausunnolla ETSK pyrkii tuomaan hyödyllisen panoksen työhön, jonka tarkoituksena on määrittää, mitä hyvinvointi- ja kehitysindikaattoreita olisi harkittava täydentämään perinteisiä taloudellisia indikaattoreita.
Lausunnossa tuodaan myös esiin täyttämättömät tiedontarpeet ja kuvataan tapoja integroida tällaiset indikaattorit poliittiseen päätöksentekoprosessiin EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa, jotta EU voisi nousta entistä vahvempana tämänhetkisestä kriisistä ja kohdata lisäksi tulevat iskut selviytymiskykyisempänä.
2.5 Koskaan ennen ei epäilemättä ole koettu yhtä kiireellisenä tarvetta laatia indikaattoreita, joiden avulla voidaan kehittää ja toteuttaa toimintapolitiikkoja sellaisen kestävän globaalin talousmallin kehittämiseksi, joka pystyy turvaamaan maapallon kaikkien asukkaiden hyvinvoinnin.
Maapallo ei rajallisine luonnonvaroineen enää kestä nykyistä talousmallia, joka perustuu jatkuvaan kasvuun järjestelmän vakauden tärkeimpänä takeena.
2.6 Euroopan komissio julkaisi kesäkuussa pohdinta-asiakirjan (4), jossa se toteaa jälleen, että BKT:ta täydentävien indikaattorien käyttöönotto on välttämätöntä, jotta voidaan paremmin seurata Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa edistävien toimintapolitiikkojen toteuttamisen seurauksena yhteiskunnassa ja taloudessa tapahtuvia muutoksia.
Asiakirjassa kuvataan myös eräiden jäsenvaltioiden viime vuosina toteuttamia toimia täydentävien välineiden kehittämiseksi, jotta voidaan seurata hyvinvointia ja taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksia.
2.7 Eri puolilla maailmaa on toteutettu useita aloitteita sellaisten indikaattoreiden kehittämiseksi, jotka toisaalta antavat poliittisille päättäjille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa toimintapolitiikkoja kestävän kehityksen edistämiseksi ja toisaalta tarjoavat parempaa tietoa talousmallin muutosprosessista.
Yksi tällaisista huomionarvoisista aloitteista on EU Doughnut by 2030 (5), jossa on kehitetty uudenlainen konsepti toimintapoliittisen yhteenvedon esittämiseksi olemassa olevista mittaristoista.
Siihen on valittu 30 indikaattoria, joiden avulla tehostetaan toimintapolitiikkojen suunnittelua mutta myös suuren yleisön parempaa ymmärrystä siitä, mitä talousjärjestelmän muuttaminen edellyttää.
3.
Yleisiä ja erityisiä huomioita 3.1 Keskustelu BKT:ta laajemmista mittareista on herättänyt tärkeitä reaktiota niin viranomaisten, tutkijoiden kuin poliittisten päättäjienkin taholta.
OECD:ssä, YK:ssa, Euroopan komissiossa ja Eurostatissa on esitetty ehdotuksia indikaattoreiksi, joilla voitaisiin paremmin mitata yksilön, yhteisön tai kansakunnan hyvinvointia.
YK hyväksyi vuonna 2015 kestävän kehityksen tavoitteet, joita varten määritettiin 169 alatavoitetta ja 200 indikaattoria.
OECD:n korkean tason asiantuntijaryhmä julkaisi vuonna 2018 kaksi raporttia (6), joissa suositellaan hyvinvoinnin mittaamista nykyistä paremmin kehittämällä käytössä olevia indikaattoreita tai ottamalla käyttöön uusia.
ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä käyttämään ensisijaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ehdottamia indikaattoreita kansallisten erityispiirteidensä mukaisesti ja kannustaa niitä hyödyntämään OECD:n raporteissa esitettyjä ehdotuksia hyvinvoinnin ja vaurauden mittaamisesta paremmin.
3.2 Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet eli BusinessEurope, Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY, Julkisten työnantajien ja julkisten yritysten eurooppalainen keskus (SGI Europe) ja käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto (UEAPME) ovat hiljattain allekirjoittaneet yhteisen asiakirjan (7), jossa suositellaan BKT:ta täydentävien indikaattorien käyttämistä sosiaali-, talous- ja ympäristöalalla.
ETSK yhtyy eurooppalaisten työmarkkina­
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_fi https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance, Éditions OCDE, Pariisi – https://doi.org/ 10.1787/9789264307292-en OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, Éditions OCDE, Pariisi – https://www.oecdilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf