C 152/124
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
3.2 Ehdotus sisältää hyvin suuren määrän sitoumuksia, viittauksia muihin aloitteisiin, talousarvioihin ja politiikana­ loihin.
Tämä on suurimmaksi osaksi tervetullutta.
Tämä myös kuvastaa politiikanalan ja EU:n nuorisostrategian monialaista luonnetta.
On kuitenkin myös tärkeää, että ehdotus on selkeä ja hyvin kohdennettu.
Joskus vähemmän on enemmän, ja pelkona voi olla, että pitkä luettelo politiikanaloista ja jaetuista vastuualueista voi hämärtää selkeän keskittymisen vaikutuksiin, vastuuseen ja tuloksiin.
3.3 Ehdotuksesta käy selkeästi ilmi, että nuorison teemavuodessa on pääasiassa kyse edistämistoimista ja -tapahtumista.
On tärkeää tuoda tämä seikka selkeästi esille.
Vaikka tarkoituksena voi olla, että niillä vaikutetaan toimintapolitiikkaan tai painotetaan mahdollisuuksia antaa toimintapoliittinen panos, ehdotus ei itsessään sisällä minkäänlaisia poliittisia sitoumuksia.
3.4 Ehdotuksessa todetaan selkeästi, että kaikki kattavampi rahoitus aloitteille saadaan tosiasiallisesti olemassa olevista lähteistä ja että Erasmus+-ohjelma näyttää olevan pääasiallinen painopiste.
Jälleen kerran, jos näin on, on tärkeää, että asia tuodaan selkeästi esiin.
Vastaavasti jos Erasmus+-ohjelman kansallisten toimistojen on määrä priorisoida nuorison teemavuoteen liittyviä toimia, ne tarvitsevat selkeyttä, tukea ja ohjausta.
Erasmus+-ohjelman uudet nuorten osallistamiseen tähtäävät aloitteet saattavat soveltua hyvin tällaisiin toimiin, mutta tällöinkin hakijoita on valmisteltava ja informoitava asianmukaisesti jäsenvaltioissa.
Jälleen kerran kaikessa esittelymateriaalissa ja muiden toimien yhteydessä on tuotava selkeästi esiin, että nuorison teemavuosi perustuu suurelta osin jo olemassa oleviin resursseihin.
Tällainen rehellisyys on ratkaisevan tärkeää toimittaessa nuorten kanssa.
3.5 Olisi myös tärkeää huolehtia siitä, että muiden pääosastojen muut rahoitusmuodot ovat kaikilta osin käytettävissä asiaankuuluviin toimiin ja että asianomaiset määrärahojen käyttäjät tiedottavat asiasta ja tuovat sen esiin.
Tämä on erityisen tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon nuorisokysymysten monialainen luonne ja tälle seikalle annettu merkittävä sija EU:n nuorisostrategiassa.
Näin voitaisiin tarjota luonnollisesti myös enemmän resursseja toimintaan, luoda yhteyksiä muihin politiikanaloihin ja tavoittaa uusia nuorisoryhmiä ja mahdollisesti vaikeammin tavoitettavia ryhmiä.
3.6 Koordinointitoiminta on ratkaisevan tärkeää teemavuoden onnistumisen kannalta.
Tältä osin on tarpeen lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja vahvistaa nuorisojärjestöjen roolia kansallisella, paikallisella ja Euroopan tasolla.
Kansallisten nuorisoneuvostojen ja muiden merkittävien nuorisojärjestöjen olisi oltava tasavertaisia kumppaneita kansallisten koordinaattorien ryhmässä ja osallistuttava sekä teemavuoden yhteiskehittämiseen että sen toteuttamiseen, ja niitä olisi tuettava tämän tehtävän suorittamisessa.
Myös Euroopan nuorisofoorumi olisi tunnustettava roolinsa johdosta sidosryhmien edustajien ryhmän keskeiseksi kumppaniksi.
3.7 Euroopan nuorisostrategia on EU:n merkittävin toimintapoliittinen sitoumus nuorisoalalla.
Myös siihen sisältyy merkittävä ja tervetullut sitoutuminen nuorisoalaa koskevien poliittisten kysymysten monialaiseen ulottuvuuteen.
Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan edistyä monenlaisissa nuoria koskevissa politiikoissa, kuten työllisyys-, ympäristö- ja koulutuspolitiikassa.
Siksi on ensiarvoisen tärkeää, että nuorison teemavuosi liittyy läheisesti EU:n nuorisostrategiaan ja erityisesti nuorisopolitiikan monialaiseen ulottuvuuteen.
Ehdotuksessa tämä tehdään selväksi, mutta on myös tärkeää, että kaikki alat osallistuvat seurantaan ja valvontaan ja tekevät sen osalta oman osuutensa.
3.8 Työtä on jatkettava kaikilla nuorisopolitiikan aloilla ja niihin liittyvillä monialaisilla aloilla, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri sitoutuminen vaikeimmin saavutettaviin.
Tämän olisi oltava osa teemavuoden seurantaa, ja voitaisiin soveltaa menetelmiä tiettyjen ryhmien tai jopa epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden asettamiseksi etusijalle sen varmistamiseksi, että tähän perustuvat toimet ovat riittäviä.
Tässä yhteydessä viittaus ALMA-aloitteeseen on myös tervetullut samoin kuin huomion kiinnittäminen työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin nuoriin (NEET-nuoret), vaikkakin asiasta tarvitaan vielä lisää tietoa.
3.9 Toimiin ja tapahtumiin keskittymisen on oltava yhteydessä niiden tuloksiin.
Jotta näin olisi, tarvitaan indikaattoreita, jotka menevät varsinaisia toimia pidemmälle.
Jos tavoiteltava tulos on saada nuorten ääni kuuluviin, tämä on otettava huomioon indikaattoreissa.
Koska ”tunnustuksen, tuen ja yhteistyön” käsitteet mainitaan ehdotuksessa toistuvasti, ne voivat hyvin tarjota asianmukaisen kehyksen indikaattoreille.
Tärkeintä on, että niissä mennään toimien ja tapahtumien pelkkiä tuotoksia pidemmälle ja keskitytään niiden vaikutuksiin.
3.10 Suuri osa nuorison teemavuoteen liittyvistä mahdollisuuksista riippuu kansallisella tasolla toteutettavista toimista, mutta kansallisilla viranomaisilla on ollut hyvin vähän aikaa käytettävissään.
Rahoituksen varmistaminen näin myöhäisessä vaiheessa on niin ikään ongelmallista, sillä kansallisilla viranomaisilla on väistämättä tiukka aikataulu, ja nuorisopolitii­ koissa on myös huomattavia eroja, kuten koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston työskentelyn yhteydessä on käynyt ilmi.
Kaikki nämä tekijät asettavat haasteita teemavuoden täytäntöönpanolle.