6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/119
4.5 Pandemiakriisi on osoittanut, että terveydenhuollon työntekijöistä on pulaa.
ETSK toteaa jälleen, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden työntekijöiden työolojen ja -ehtojen parantamiseen – muun muassa palkkoihin, koulutukseen, uudelleenkoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen sekä lastenhoitopalvelujen saatavuuteen –, mahdolli­ simman korkeiden turvallisuusnormien varmistamiseen sekä kaikkien ammattilaisten, myös terveydenhuollon henkilöstön, mahdollisuuteen asua, liikkua ja tehdä vapaasti työtä missä tahansa EU:n alueella (3).
Koska 76 prosenttia terveydenhuol­ toalan työntekijöistä ja 84 prosenttia sairaanhoitajista on EU:ssa naisia, tarvitaan muutosvoimaista tasa-arvopolitiikkaa, jotta voidaan puuttua kokopäivätyöhön pääsyn esteisiin ja sukupuolten välisiin palkkaeroihin, edistää alalla pysymistä ja tukea mahdollisuuksia ammatilliseen kehitykseen ja pääsyä johtotehtäviin.
On kehitettävä erityisiä menettelyjä, jotta voidaan mahdollistaa lääkintähenkilöstön nopea ja turvallinen rekrytointi Euroopan unionin ulkopuolisista maista kriittisissä tilanteissa.
4.6 Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen 2021–2027 osalta ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission jäsenvaltioille antamaan vahvaan suositukseen tunnustaa covid-19 ammattitaudiksi, mutta korostaa, että suositusta on tarkistettava siten, että siihen sisällytetään kaikki ilman riittävää suojaa olevat tartunnalle altistuvat työntekijät, myös liikkuvat työntekijät ja siirtotyöläiset, sekä kausityöntekijät, jotka tekevät vaarallista työtä ja majoittuvat epähygieenisissä oloissa.
4.7 ETSK aikoo seurata tarkkaan Euroopan terveysunionin täytäntöönpanoa.
Komitea suosittaa, että eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välinen yhteys otetaan huomioon.
Tämä yhteistyö tuo esiin myös sen seikan, että pandemioiden rajatylittävän luonteen vuoksi vain yhteiseen tunnustamiseen perustuvat yhtenäiset ja hyvin koordinoidut toimet voivat olla tehokkaita ja tuloksellisia.
4.8 Covid-19-pandemian aikana kliinisiin lääketutkimuksiin on suhtauduttu Euroopassa hajanaisesti ja koordinoimat­ tomasti.
ETSK toteaa, että yleiseurooppalainen lähestymistapa voi mahdollistaa kliinisiä lääketutkimuksia koskevien menettelyjen ja prosessien virtaviivaistamisen.
Tämä koskee erityisesti uusien lääke-ehdokkaiden testaamista tehokkaita ja helposti saatavilla olevia hoitoja varten.
Laaja eurooppalainen foorumi kliinisiä lääketutkimuksia varten voi olla ratkaisu tähän.
4.9 Tieteellisten tutkimustietojen ja terveydenhuollon tilastojen mukaan covid-19-kriisi voi johtaa psyykkisen riskin merkittävään lisääntymiseen, mikä puolestaan voi myös lisätä psykosomaattisten sairauksien kehittymistä.
Tämä uusi sairastuvuusilmiö sekä pitkäkestoisen covid-19-taudin vielä vasta vähän tutkitut vaikutukset on otettava huomioon kaikkien EU:n jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmissä.
4.10 Pandemioiden ehkäiseminen, niihin valmistautuminen ja niihin reagoiminen ovat painopisteitä Euroopalle.
ETSK katsoo, että EU:n olisi edelleenkin reagoitava kriisiin johdonmukaisesti ja maailmanlaajuisesti, erityisesti COVAXin sekä uusien lääke- ja terapiaehdokkaiden yhteydessä, sekä vahvistettava ja tuettava maailmanlaajuisen terveysturvallisuuden rakenteita.
Samalla on vahvistettava EU:n roolia Maailman terveysjärjestössä.
Erityisesti kehitysmaiden kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ETSK kehottaa komissiota käymään tässä yhteydessä Euroopan tasolla avointa keskustelua TRIPS-sopimusta koskevasta väliaikaisesta, vapaaehtoisesta poikkeuksesta, jota sovellettaisiin covid-19-rokotteisiin, -hoitoihin ja -testeihin, jotta voitaisiin lisätä maailmanlaajuista rokotetuotantoa ja alentaa kustannuksia sen varmistamiseksi, että rokotteet ovat ihmisten ulottuvilla kaikkialla maailmassa.
4.11 ETSK katsoo, että Euroopan komission tiedonannossaan esittämistä ensimmäisistä kokemuksista puuttuu kokonaan maininta siitä, että toimien ja palvelujen saatavuus stressistä selviämiseksi on epätasaista eikä heikossa asemassa oleviin ryhmiin kiinnitetä tarvittavalla tavalla huomiota.
Monessa mielessä covid-19-kriisi on vain pahentanut tilannetta.
Palvelujen yhtäläisen saatavuuden ja saamisen ei pitäisi olla vain arviointikriteeri, vaan se voi myös pelastaa ihmishenkiä.
5.
Sosiaaliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat 5.1 Vuonna 2021 naisten ja miesten eriarvoisuus on syventynyt kaikkialla Euroopassa, mikä on johtunut erityisesti naisiin kohdistuvien väkivaltatapausten hälyttävästä lisääntymisestä covid-19-pandemian myötä.
Sulku- ja eristystoimenpi­ teet ovat luoneet väkivallantekijöille suotuisan ympäristön uhrien kontrolloimiseen ja johtaneet naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan fyysiseen, henkiseen ja seksuaaliseen väkivaltaan samaan aikaan, kun uhrien mahdollisuudet tukipalveluihin ovat rajoittuneet.
Tätä kutsutaan ”varjopandemiaksi”.
ETSK kehottaa Euroopan komissiota hyväksymään kattavan kehyksen kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ottaen huomioon feministisen, sukupuolisensitiivisen ja intersektionaalisen näkökulman, jotta voidaan varmistaa varjopandemian estäminen mahdollisen tulevan terveyskriisin ilmaantuessa.
(3)
EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.