6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/115
yhteisön kaatuminen johtaisi tappioihin konsernin muissa kriisinratkaisun kohteena olevissa yhteisöissä ja näin ollen kyseisten kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen tappionkattamiskyvyn ja pääomapohjan vahvistamiskyvyn heikkenemiseen.
3.3.4 Unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden tytäryritysten huomioon ottaminen.
Vakavaraisuusasetuksen 12 a artikla ja 72 e artiklan 4 kohta eivät nimenomaisesti koske tytäryrityksiä, jotka sijaitsevat kolmannessa maassa.
Näin ollen sellaisten EU:n pankkikonsernien osalta, joihin sovelletaan globaalia MPE-kriisinratkaisustrategiaa, ei ehkä ole mahdollista ottaa huomioon unionin ulkopuolelle sijoittautuneita tytäryrityksiä.
3.3.5 Selvennykset sisäisen TLAC-vaatimuksen yhteydessä liikkeeseen laskettujen velkainstrumenttien hyväksyttävyy­ teen.
Vakavaraisuusasetuksen 92 b artiklassa vahvistetaan sisäinen TLAC-vaatimus EU:n ulkopuolisten G-SII-laitosten olennaisille tytäryrityksille, jotka eivät ole kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä.
Tämä vaatimus voidaan täyttää omilla varoilla ja hyväksyttävien velkojen instrumenteilla 92 b artiklan 2 kohdan mukaisesti.
3.4 Yksityiskohtaiset muutosehdotukset ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N: o 575/2013 ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse MPE-kriisinratkaisustrategian piiriin kuuluvien G-SII-laitosten ryhmien vakavaraisuuskohtelusta.
3.4.1 Konsolidoitu laskenta sellaisten G-SII-laitosten osalta, joihin kuuluu useita kriisinratkaisun kohteena olevia yhteisöjä (12 a artikla) 3.4.1.1 ETSK korostaa, että MPE-pankkien olisi voitava hyödyntää kokonaistappionkattamiskykyä koskevassa asiakirjassa (TLAC term sheet) sovittuja mukautuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa SPE- ja MPE-kriisinratkaisumallien tasapuolinen kohtelu.
Mukautukset sisältyvät vakavaraisuusasetuksen (CRR II) 12 a artiklaan ja 72 e artiklan 4 kohtaan, mutta kolmannet maat eivät kuulu näiden kahden artiklan soveltamisalaan.
Etenkin ehdotettu 12 a artikla merkitsisi sitä, että riskipainotettujen omaisuuserien eroista johtuvia mukautuksia voidaan soveltaa vain EU:hun sijoittautuneisiin yhteisöihin, koska kriisinratkaisun kohteena olevan yhteisön käsitteellä tarkoitetaan ainoastaan tytäryrityksiä, joiden päätoimipaikka sijaitsee EU:n alueella.
Soveltamisalaa on tärkeää laajentaa niin, että se kattaa kaikki muutkin tytäryhtiöt, joita konsernilla voi olla missä tahansa muussa maassa.
3.4.1.2 ETSK:n mielestä tämä tavoite ei täyty komission äskettäin tekemän ehdotuksen myötä.
Syynä on se, että kolmansissa maissa sijaitsevat tytäryritykset eivät ole mukana hypoteettisen SPE-vaatimuksen ja kriisinratkaisun kohteena olevien yhteisöjen riskipainotettujen omaisuuserien summan vertailussa, koska vertailun osalta viitataan pankkien elvytysja kriisinratkaisudirektiivin 45 d ja 45 h artiklaan ja koska pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä ei oteta huomioon kolmansissa maissa sijaitsevia tytäryrityksiä eikä riskipainotettujen omaisuuserien välisiä eroja, jotka johtuvat kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden erilaisista laskentakriteereistä, vaan ainoastaan jäsenvaltioiden väliset erot.
3.4.1.3 Mitä tulee tarpeeseen päästä yhteisymmärrykseen tällaisen mukautuksen tekemisestä, ETSK katsoo, että vaikka pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin (BRRD II) 45 h artiklan 4–6 kohdassa säädetään erityisestä menettelystä päätöksen tekemiseksi omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevasta vaatimuksesta, tätä menettelyä voidaan soveltaa vain, kun on kyse EU:n alueella yhteisen sääntelyn nojalla toimivista eri kriisinratkaisuviranomaista.
Sitä, miksi menettely ei ole sovellettavissa kolmansiin maihin, kuvastaa esimerkiksi se, että EPV osallistuu menettelyyn silloin, kun kriisinratkai­ suviranomaiset eivät pääse yhteisymmärrykseen.
3.4.1.4 ETSK ehdottaa, että silloin kun mukautukset tapahtuvat kolmanteen maahan sijoittautuneessa tytäryrityksessä, emoyrityksenä toimivan laitoksen eurooppalainen kriisinratkaisuviranomainen on se taho, joka voi kyseisen kolmannen maan kriisinratkaisuviranomaisen ei-sitovan lausunnon huomioon ottaen soveltaa mukautusta ilman, että asiasta tarvitsee päästä yhteisymmärrykseen kolmannen maan viranomaisen kanssa.
3.4.2 Hyväksyttävien velkojen eristä tehtävät vähennykset (72 e artikla) 3.4.2.1 ETSK korostaa, että 72 e artiklaan on sisällytettävä 31. joulukuuta 2024 asti (määräaika TLAC-vaatimuksen käyttöönotolle kolmansissa maissa) kestävä vanhojen sääntöjen jatkoaika.
Siirtymäkauden aikana MPE-pankkien on voitava mukauttaa kolmansissa maissa sijaitsevien tytäryritysten omistusosuuksiin kohdistuvaa vähennystä ilman vastaavaa kriisinratkaisuvaatimusta ja ylijäämä tulee laskea kolmannessa maassa sovellettavan kokonaispääomavaatimuksen perusteella.
Muussa tapauksessa saattaa aiheutua tahattomia seurauksia, sillä hyväksyttävien velkojen liikkeeseenlaskun tarve kasvaa sen seurauksena, että kolmannessa maassa sijaitsevan tytäryrityksen omistusosuutta ei pystytä mukauttamaan, ja vuodesta 2025 alkaen, kun kriisinratkaisujärjestelmä on tullut voimaan, emoyrityksenä toimivaa laitosta koskeva vaatimus supistuu, koska kyseisiin kolmansissa maissa oleviin omistusosuuksiin perustuva mukautettu vähennys pienenee, eikä tällaiseen hyväksyttävien velkojen liikkeeseenlaskuun ole enää tarvetta.
Bryssel 9. joulukuuta 2021.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG