C 152/102
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
4.2.5 Toimet, joilla tuetaan uskottavia sosiaalivaikutteisia sijoituksia (toimi 2 d), eivät ole läheskään riittäviä sosiaalikysymyksiä koskevien strategian puutteiden paikkaamiseksi.
On totta, että luokitusjärjestelmäasetuksessa (10) säädetään suojelun vähimmäistasosta viittaamalla muun muassa Kansainvälisen työjärjestön vahvistamiin työelämän perusnormeihin.
Tämä ei kuitenkaan riitä takaamaan, että luokitusjärjestelmä tukisi sosiaalista edistystä.
Se edellyttää johdonmukaista lähestymistapaa sellaisen sosiaalisen kestävyyden syventämiseksi, jossa ihmiset ja työelämä ovat keskeisessä asemassa.
Perusta tälle on jo olemassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden muodossa.
Esimerkiksi sellainen luokitusjärjestelmä, joka kattaa yhtä lailla ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset tavoitteet ja jossa sovelletaan siten yleisesti ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta (11), voi tarjota arvokkaan perustan taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävälle EU:lle.
Nyt on laadittava pikaisesti kokonaisvaltainen luokitusjärjestelmä, ja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan on saatava osallistua laadintaan.
Sosiaalista luokitusjärjestelmää koskeva raportti ilmestyy joka tapauksessa vasta vuoden 2021 lopussa, mikä vaikuttaa aika myöhäiseltä.
4.2.6 Myöhäiseltä vaikuttaa myös se, että kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla annetun asetuksen (12) mukaisia teknisiä standardeja tarkastellaan uudelleen vasta vuoden 2022 lopussa kielteisten ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten indikaattoreiden selventämiseksi.
ETSK kehottaa erityisesti tarkistamaan huomattavasti nopeammin työelämää ja ihmisoikeuksia koskevia indikaattoreita ja panemaan täytäntöön tiukemmat normit.
On sanomattakin selvää, että myös työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on otettava tähän täysipainoisesti mukaan.
4.3 Kestävyysriskien sietokyvyn parantaminen 4.3.1 ETSK kannattaa kestävyystekijöiden huomioon ottamista rahoitusalan riskinhallinnassa.
Tämä on ainoa tapa katkaista noidankehä, jossa finanssiyhtiöt rahoittavat ilmastoa vahingoittavaa toimintaa.
Ilmastonmuutos aiheuttaa vakavia riskejä pankeille ja vakuutusyhtiöille, mutta se vaikuttaa myös koko rahoitusalaan ja uhkaa jopa yleistä rahoitusvakautta.
ETSK varoittaa tässä yhteydessä tulkitsemasta väärin rahoitusalan roolia ja pitämään sitä täytäntöönpanoelimenä, joka huolehtii yleisen edun mukaisten kestävyystavoitteiden noudattamisesta.
Ilmastoriskejä on kuitenkin vaikea arvioida määrällisesti juuri niiden valtavan ulottuvuuden, ennennäkemättömyyden ja arvaamattomuuden vuoksi.
Tämä ei kuitenkaan saisi missään tapauksessa viivästyttää konkreettisia toimia, sillä se pahentaisi ongelmaa entisestään.
Kaiken kaikkiaan tarvitaan nopeaa ja varovaista lähestymistapaa shokkireaktioiden ehkäisemiseksi.
EU:n luokitusjärjestelmän olisi toimittava tässä perustana.
4.3.2 Kestävyysriskien huomioon ottaminen tilinpäätösstandardeissa ja luonnonpääoman arviointinormien kehittämi­ nen ovat tervetulleita, ja niissä on sovellettava tieteellisesti perusteltuja, tiukkoja ja luotettavia standardeja ja menetelmiä (toimi 3 a).
Hyödyllistä on myös merkityksellisten ESG-riskien järjestelmällinen huomioiminen luottoluokituksissa ja luokitusnäkymissä (toimi 3 b).
ETSK ehdottaa, että nykytilanteessa EU:n luottoluokituslaitosta koskeva keskustelu käynnistetään uudelleen ja että näin vahvistetaan EU:n johtavaa roolia kestävän kehityksen alalla.
4.3.3 Lähestymistapa, jossa ESG-tekijät otetaan huomioon pankkien riskienhallintajärjestelmissä ja vakuutuksenantajien vakavaraisuuskehyksessä, on johdonmukainen (toimet 3 c ja d).
Tämä on tarkoitus ottaa huomioon myös vakavaraisuus­ asetuksen, vakavaraisuusdirektiivin ja Solvenssi II -direktiivin (13) tarkistuksissa, joista tullaan todennäköisesti käymään pidempiä keskusteluja.
ETSK suosittaakin, että riskien mittaamista koskevissa riskinhallinnan standardeissa toteutetaan oikea-aikaisia toimenpiteitä, jotta varmistetaan kestävyysriskien nopea kartoitus ja asianmukainen vakavaraisuus.
Tähän soveltuvat teknisellä tasolla mm.
Euroopan valvontaviranomaisten antamat ohjeet.
Kaiken kaikkiaan ETSK suosittelee vakaata, tulevaisuuteen suuntautuvaa ja huolellisesti kalibroitua riski- ja pääomapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon kestävyysriskien vaikutukset rahoitusvakauteen.
4.3.4 Täydentävinä toimina esimerkiksi sisäiset stressitestit ovat oikeansuuntaisia.
ETSK vastustaa kuitenkin ajatusta, jonka mukaan kestäviksi luokiteltaviin vastuisiin sovellettaisiin erityistä vakavaraisuuskohtelua, mikä johtaisi esimerkiksi pääomavaatimusten vähenemiseen.
Tästä seuraava sääntelykehyksen monimutkaistuminen voi tehdä sääntelystä epäselvää ja luoda siihen porsaanreikiä.
ETSK kannattaakin pelkkää taloudellisten riskien arviointia.
Riskipainotuksen olisi perustuttava ensisijaisesti talouden vakauteen kohdistuviin riskeihin.
Joka tapauksessa on vaarana, että ilmastoa uhkaavien sijoitusten arvo pienenee ja että ne kaatuvat.
ETSK varoittaa toiminnan vakautta koskevien standardien vuoristoradasta ja saavutettujen standardien vaarantumisesta, jos vakavaraisuusasetus, vakavaraisuusdirektiivi ja Solvenssi II -direktiivi avataan.
(10) (11) (12) (13)
Asetuksen (EU) 2020/852 18 artikla.
Englanniksi ”DNSH principle” (do no significant harm).
Asetus (EU) 2019/2088 kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi Direktiivi 2009/138/EY annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).