6.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 152/101
4.1.5 Luokitusjärjestelmäasetuksessa jo edellytetty delegoitu säädös, joka kattaa loput neljä ympäristötavoitetta aloilla vesivarat, biologinen monimuotoisuus, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja kiertotalous (toimi 1 d), on tervetullut askel kohti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävään kehitykseen.
ETSK suhtautuu myönteisesti myös komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo ehdottaa biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä arviointikriteerejä, jotta biologinen monimuotoisuus voidaan nivoa ilmastopolitiikkaan.
Komitea pitää oikeansuuntaisena laajentaa luokitusjärjestelmää ympäristötehokkuudeltaan keskitasoa olevaan taloudelliseen toimintaan ja eriyttää sellainen taloudellinen toiminta, jolla ei ole merkittävää vaikutusta ympäristökestävyyteen, ja taloudellinen toiminta, joka vahingoittaa sitä merkittävästi (toimi 1 b).
Luokitusjärjestelmäasetuksessa säädetään, että vuoden 2021 loppuun mennessä on raportoitava taloudellisesta toiminnasta, jolla on tai ei ole merkittävää vaikutusta.
ETSK kehottaa todellakin esittämään kyseisen raportin siihen mennessä.
Luokitusjärjestelmän laajentamisen myötä on myös huolehdittava siitä, että siihen ei muodostu – jo pelkästään monimutkaistumisen myötä – porsaanreikiä viherpesulle.
4.1.6 ETSK suhtautuu myönteisesti standardien ja merkintöjen laajentamiseen (toimi 1 e) ja kehottaa muun muassa vahvistamaan määrätietoisuutta vähimmäisvaatimusten käyttöönotossa.
Sellaisten rahoitusvälineiden merkinnöille, joilla rahoitetaan talouden siirtymää, olisi tärkeää luoda yleinen kehys selkeästi määriteltyjen ja luotettavien suuntaviivojen saamiseksi.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä harhaanjohtavaan ”kestävyyspesuun”, jossa laitos yrittää vaikuttaa ympäristön tai yhteiskunnan kannalta kestävämmältä kuin se itse asiassa on.
Komissio aikoo kuitenkin vain arvioida vuoteen 2023 mennessä, onko tällainen väline tarpeen.
Myös ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvän ESG-vertailuarvon käyttöönoton osalta komissio pitäytyy arviointiaikomuksessa, vaikka tässäkin tapauksessa sitovat määritelmät ja säännöt olisivat tärkeitä osatekijöitä sijoittajien ja yhteiskunnan perustellusti vaatiman selvyyden luomiseksi.
4.2 Osallistava kestävän rahoituksen kehys 4.2.1 ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen parantaa kuluttajien, vähittäissijoittajien ja pk-yritysten mahdollisuuk­ sia saada kestävää rahoitusta pienimuotoisten hankkeiden helpottamiseksi paikallistasolla (toimi 2 a).
Tässä on varmistettava myös oikeudenmukaiset rahoituskustannukset.
Kestävyyttä koskevan tietämyksen edistäminen on hyvä lähestymistapa ja vastaa kasvavaan kiinnostukseen.
Talousvalistuksella ei kuitenkaan voida koskaan korvata moitteetonta sijoittajansuojaa, eikä kestävyysnäkökohtien painottaminen saa johtaa kohtuuttoman suurten riskien peittelyyn.
Sijoittajien edustajia on otettava mukaan rahoitusosaamista koskevan kehyksen kehittämiseen.
4.2.2 ETSK suhtautuu myönteisesti neuvontapalveluja koskevaan hankkeeseen ja luokitusjärjestelmää koskevan oppaan julkaisemiseen (toimi 2 a), sillä niiden avulla pyritään parantamaan kestävyysraportointia myös sellaisten pk-yritysten osalta, jotka eivät kuulu yritysten kestävyysraportointia koskevan direktiiviehdotuksen (9) soveltamisalaan.
Raportoinnin parantaminen ja sen sitovuuden lisääminen on tärkeää, koska pienten yritysten taloudellisella toiminnalla voi myös olla merkittäviä ympäristövaikutuksia.
ETSK huomauttaa, että koko kansalaisyhteiskunta on erittäin kiinnostunut kestävä­ pohjaisesta yrityspolitiikasta.
Erityisesti pk-yritysten asiakkaat ja sijoittajat tulevat vaatimaan kestävyyttä koskevia tietoja.
Yksinkertaistetussa ESG-raportointijärjestelmässä on kuitenkin pyrittävä tiukasti ehkäisemään viherpesua.
Lisäksi komitea suosittelee seuraavia toimia: EU:n yritysten esittämien muiden kuin taloudellisten tietojen standardointi ja vertailtavuus, kestävyystietojen toimittajia koskevan sääntely- ja valvontakehyksen täytäntöönpano ja yritysten muiden kuin taloudellisten raakatietojen saatavuuden varmistaminen.
Raportointivaatimukset eivät ole itsetarkoitus, minkä vuoksi niistä ei saisi aiheutua kohtuuttomia resurssitarpeita ja kustannuksia, vaan niillä olisi edistettävä tehokkaasti avoimuutta markkinoiden tehokkuuden ja siten rahoituksen saatavuuden parantamiseksi.
4.2.3 Digitaaliteknologian käyttö kestävässä rahoituksessa on johdonmukaista, ja vastaavasti on otettava huomioon teknologian kestävyysnäkökohdat (toimi 2 b).
Kokonaisvaltaista kestävyyttä, digitalisaatiota ja covid-19-kriisin torjuntaa edistävien toimenpiteiden koordinointi luo synergioita, joita on tehostettava EU:n toimien vaikuttavuuden lisäämiseksi.
ETSK suosittaa, että vihreään budjetointiin (toimi 2 e) liitetään (tuleva) kultainen investointisääntö.
Kaiken kaikkiaan on valitettavaa, ettei tässäkään ole sovellettu kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävyyteen.
Riskinjaon yhteydessä on huolehdittava siitä, etteivät rasitteet ja riskinsiirrot kohdistu yksipuolisesti julkiseen sektoriin.
4.2.4 Vakuutusturvan lisääminen ympäristöriskien osalta merkitsee mukautumista todellisuuteen (toimi 2 c).
Komission mukaan vakuutusturvan pieni lisäys voi vähentää merkittävästi veronmaksajille ja hallituksille ilmastoon liittyvistä katastrofeista aiheutuvia taloudellisia kustannuksia, mitä ETSK pitää erittäin tervetulleena.
Toisaalta ehdotetut toimet, jotka liittyvät esimerkiksi parhaiden käytäntöjen yksilöimiseen, vaikuttavat erittäin laimeilta.
Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta on joka tapauksessa otettava mukaan (ilmasto)kestävyyttä koskevaan vuoropuheluun.
(9)
Yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiiviehdotus (COM(2021) 189 final).