C 152/98
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
6.4.2022
päteekö tämä esimerkiksi ydinenergiaan tai maakaasuun.
ETSK uskoo siksi, että tällaisia kiistanalaisia taloudellisia toimintoja, joilla voi edelleen olla hyödyllinen rooli siirtymäkauden aikana, voitaisiin sen sijaan mahdollisesti käsitellä paremmin erillään EU:n luokitusjärjestelmästä.
Lisäksi ETSK:n tulisi harkita asiaa koskevan erillisen aloitteen tekemistä.
ETSK kannattaa muiden ympäristötavoitteiden integroimista ja soveltamisalan laajentamista ympäristötehokkuudeltaan keskitasoa olevaan taloudelliseen toimintaan sekä taloudelliseen toimintaan, jolla ei ole merkittävää vaikutusta ympäristökestävyyteen, ja taloudelliseen toimintaan, joka vahingoittaa sitä merkittävästi.
Asiaa koskevat ehdotukset on tehtävä nopeasti.
Luokitusjärjestelmän ja standardien tehokkuuden lisäämiseksi niiden tulisi toimia perustana useilla aloilla.
On kuitenkin tärkeää välttää viherpesun mahdollistavia porsaanreikiä.
1.5 ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen helpottaa vähittäissijoittajien ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada kestävää rahoitusta.
Tässä on varmistettava oikeudenmukaiset rahoitusehdot.
Komitea tukee myös toimia kestävyys­ raportoinnin laajentamiseksi, sillä kestävä yrityspolitiikka on myös pk-yritysten asiakkaiden ja koko kansalaisyhteiskunnan edun mukaista.
Raportointivaatimuksista ei saisi aiheutua kohtuuttomia resurssitarpeita ja kustannuksia, vaan niillä olisi edistettävä tehokkaasti avoimuutta markkinoiden tehokkuuden ja siten rahoituksen saatavuuden parantamiseksi.
ETSK suosittaa sen kytkemistä (tulevaan) kultaiseen investointisääntöön vihreän budjetoinnin osana.
1.6 Esitetyt toimenpiteet uskottavien sosiaalivaikutteisten investointien tukemiseksi eivät ole läheskään riittäviä, ja niitäkin tulisi vahvistaa.
Sosiaalisen kestävyyden huomiointia on lisättävä niin, että ihmiset ja työelämä ovat keskeisellä sijalla.
Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava täysimääräisesti mukaan tähän prosessiin, ja perustaksi on otettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.
Integroidusta luokitus­ järjestelmästä, joka kattaa sekä ympäristöön liittyvät että sosiaaliset tavoitteet, voi tulla arvokas perusta taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävälle EU:lle.
Kestävän rahoituksen tiedonantovaatimusten yhteydessä tulisi tarkastella ja parantaa erityisesti työ- ja ihmisoikeusindikaattoreita.
1.7 Kestävyystekijät on otettava huomioon rahoitusalan riskinhallinnassa ja vakavaraisuuden varmistamisessa, mikä on huomioitava sääntelyssä ja lyhyellä aikavälillä myös teknisellä tasolla.
ETSK kannattaa vakaata ja tulevaisuuteen suuntautuvaa pääomapolitiikkaa ja pelkkää taloudellisten riskien arviointia, jotta riskipainotukset perustuisivat todellisiin vakausriskeihin.
On otettava huomioon kestävyysriskien vaikutukset pankkeihin ja vakuutuslaitoksiin sekä jopa koko finanssisektorin vakauteen.
Osana luottoluokituksiin liittyvää ESG-riskien järjestelmällistä kartoitusta tulisi käynnistää uudelleen keskustelu EU:n luottoluokituslaitoksesta ja vahvistaa näin EU:n johtavaa roolia kestävyyden alalla.
1.8 ETSK suhtautuu myönteisesti toimiin, joita on toteutettu ilmastokriisistä johtuvien järjestelmäriskien seurannan tehostamiseksi, ja ehdottaa, että tässä katettaisiin mahdollisuuksien mukaan kaikki rahoitusalan sektorit.
On myös aika ottaa lopulta huomioon sosiaaliseen kestävyyteen liittyvät riskit, jotka valtavien tulonjakoerojen vuoksi uhkaavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Lisäksi komitea kannattaa rahoituslaitosten kestävyysraportoinnin sitovuuden lisäämistä.
Luottamus­ velvollisuuksien ja asiakasvastuullisuutta koskevien sääntöjen yhteydessä ei saa tapahtua suhteetonta riskien siirtymistä harhaanjohtavan viherryttämisen puitteissa, ja kestämättömien sijoitusten luokittelua on mukautettava huolellisesti.
1.9 Valvontaviranomaisille on annettava nopeasti valtuudet torjua viherpesua.
Viherpesun määritelmän avulla tätä voitaisiin helpottaa lisää.
On myös hyödyllistä luoda seurantakehys EU:n rahoitusjärjestelmän edistymisen mittaamiseksi.
ETSK kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan mukaan arvioimaan rahoitusmarkkinoiden mukautumista kestävän kehityksen tavoitteisiin.
Lisäksi olisi tuettava valvontaviranomaisten ja EKP:n tehostettua yhteistyötä.
Kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan rahoituksen kestävyyttä koskevaan tutkimukseen, jossa on otettava huomioon sosiaalinen kestävyys.
1.10 ETSK suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen edistää kunnianhimoisen yhteisymmärryksen saavuttamista kansainvälisillä foorumeilla, sillä maailmanlaajuiset markkinat tarvitsevat maailmanlaajuisesti tunnustetut toimintapuitteet.
Eurooppalaisiin yrityksiin ei pitäisi kohdistaa niin monia erilaisia säännöksiä, että siitä koituu vakavia kilpailuhaittoja.
Tähän sisältyy tietojen maailmanlaajuinen saatavuus, jotta investointien kestävyyttä pystytään arvioimaan, sekä ESG-tietojen antajiin sovellettava asianmukainen sääntely ja valvonta.
Kansainvälisen koordinoinnin hitaus ei saa viivästyttää toimia EU:n tasolla.
Osana kestävän rahoituksen kansainvälisen foorumin toiminnan syventämistä komission tulisi pyrkiä tiiviimpään yhteistyöhön yksityisen sektorin lisäksi myös kansalaisyhteiskunnan kanssa.
ETSK kehottaa painokkaasti kiinnittämään kansainväliselläkin tasolla enemmän huomiota sosiaaliseen kestävyyteen, myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteita ajatellen.