C 152/76
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
4.10.
Euroopa Liit peab omandama suurema suutlikkuse, et tõhusalt võidelda desinformatsiooni vastu, mida levitavad süstemaatiliselt vaenulikud jõud, mida sageli juhivad teatud kolmandate riikide valitsused, sealhulgas eelkõige Venemaa, aga ka Hiina.
Sellele ohule reageerimiseks ei piisa tegevusjuhendite väljatöötamisest.
Riikide ametiasutused vajavad luureteenistustelt rohkem tuge ja valitsustel oleks mõistlik jagada oma teadmisi, võttes samas arvesse mõnd eespool nimetatud probleemi liikmesriikides. 4.11.
Need meetmed peaksid tagama, et teave on kättesaadav ja mõistetav ka puuetega inimeste, sealhulgas meele-, psühhosotsiaalse ja intellektipuudega inimeste jaoks, kes on valeuudiste suhtes eriti kaitsetud. 4.12.
Kodanikuühiskond näib olevat liiga vähe kaasatud.
Peamised osalejad, keda komisjon on nimetanud tegutsemisvõimelisteks, on platvormid, meedia, teadlased ja faktikontrollijad.
Ettevõtted – eriti seetõttu, et nad võivad desinformatsiooni tõttu kaotada palju raha või oma maine –, ametiühingud ja ühendused peavad etendama desinformatsioonivastases võitluses olulist rolli.
Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tugev maine, mida saab rakendada desinformatsiooni vastu võitlemiseks. 4.13.
Komitee märgib, et suurem osa desinformatsioonivastasest võitlusest keskendub ingliskeelsele infosisule.
See tuleneb eelkõige asjaolust, et enamik platvorme on pärit ingliskeelsetest riikidest.
Kuna mõned riigid näivad olevat tugevalt mõjutatud (Tšehhi Vabariik, Poola, Balti riigid), on soovitav võtta rohkem meetmeid mitte-ingliskeelse sisu suhtes. 4.14.
Üldiselt soovitab komitee võtta rohkem ennetavaid meetmeid.
Kuna pidevalt tekivad uued võrgustikud (nt Clubhouse), kuna desinformatsiooni levitamiseks kasutatakse üha keerukamaid vahendeid (nt süvavõltsingud), kuna mõned rakendused on platvormi ja privaatsõnumiteenuse piiril (nt Telegram), tuleb tegutseda kohe, kui avastatakse uut tüüpi risk. 4.15.
Nagu Euroopa Kontrollikoda oma 3. juuni 2021. aasta aruandes kahetsusega tõdes, puudub ELis ikka veel meediapädevuse kava, mis võimaldaks kodanikuühiskonnal paremini lahti mõtestada teavet, mida levitatakse kas traditsioonilise meedia või interneti kaudu.
Seda liikmesriikide pädevusse kuuluvat kava tuleb rakendada juba väga noorest peast, et ühiskonna noorimad liikmed oskaksid väga kiiresti teha vahet, kas saadud teave on tõene ja väär. 4.16.
Komitee märgib, et liiga sageli lubavad paljud meediakanalid, eriti audiovisuaalsed meediakanalid, oma programmidesse väidetavalt teaduslike eksperditeadmistega inimesi, et suurendada oma usaldusväärsust.
Eriti soovitatav on põhjalikumalt kontrollida meedias ekspertidena rääkima kutsutud isikute akadeemilist pädevust.
Brüssel, 9. detsember 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG