C 152/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
5.2.
McKinsey Global Institute’i (4) hiljuti avaldatud aruande kohaselt on COVID-19 ja automatiseerimine seadnud jae- ja hulgimüügisektoris ohtu rohkem kui viis miljonit töökohta.
See võib mõjutada väga paljusid nendes sektorites töötavaid naisi ja noori.
EL ja liikmesriigid peavad lisaks majanduse stabiliseerimisele investeerima töötajate oskustesse, nt täiendatud kutseõppe ja hariduse omandamise, samuti isiklike õppekontode ja ümberõppe kaudu.
Sihtotstarbeline oskuste täiendamine võimaldaks sektoril säilitada suurema osa oma tööjõust, koolitades neid kasutama digitehnoloogiat, samas võib ümberõpe võimaldada teistele juurdepääsu töövõimalustele teistes sektorites. 5.3.
Seetõttu on vaja ELi tööhõive ja oskuste toetusmeetmed ümber kujundada, et need võimaldaks kergelt ja kiirelt rahastada selle sektori ümberkorraldamist ja tulla toime muutuvate vajadustega oskuste järele, mis on tingitud COVID-19 põhjustatud turumuutuste kiirenemisest.
Taastamiskavasid tuleb kasutada nii jaemüügi- kui ka hulgimüügisektori töötajate oskuste laiendamiseks samal viisil nagu seda tehakse avaliku sektori töötajate puhul.
6.
Tööstusstrateegia – jaemüügi ökosüsteem 6.1.
Euroopa Komisjoni hiljuti esitatud ajakohastatud tööstusstrateegias (5) keskendutakse uutele olulistele ökosüstee­ midele, sealhulgas jaekaubandusele ja põllumajanduslikule toidutööstusele.
Jae- ja hulgimüüjatel on tähtis roll Euroopa majanduses ja mitmete teiste ökosüsteemide, näiteks logistikasektori toimimises.
Digi- ja rohepööre peavad aitama kaasa COVID-19-järgsele taastumisele ning jae- ja hulgimüüjaid tuleb tunnustada paljude ökosüsteemide, nagu e-kaubandus ja logistika, olulise osana.
Logistika on e-kaubanduse jaoks hädavajalik tööstuslik element, mis on sümbiootiline, sest kumbki allsüsteem ei saa oma tegevust teostada ilma teise panuseta.
Sel põhjusel on üldistes huvides, et logistikasektor areneb kooskõlas töötajate, tarbijate ja keskkonnaga. 6.2.
Komisjon tunnistas, et jae- ja hulgimüügi ökosüsteem on üks kõige raskemini mõjutatud sektoreid ning on investeeringutoetuse vajaduste poolest teisel kohal.
Jae- ja hulgimüüjad töötavad suure käibe, kõrgete püsikuludega ja madala kasumimarginaaliga (1–3 %), mis tähendab, et nad on eriliselt haavatavad likviidsuspuudujäägi suhtes.
2020. aasta mais ulatus pandeemia esimese lainega seotud kahjum hinnanguliselt 16–20 %-ni jaemüügi aastasest käibest (250–320 miljardit eurot) muude kaupade kui toiduainete puhul.
Suur hulk ettevõtjaid jae- ja hulgimüügi ökosüsteemis kannatasid olulisel määral valituse poolt neile otseselt või kaudselt kehtestatud piirangute tõttu, näiteks nende klientide äri sulgemise või muude liikumispiirangute tulemusel.
Veebiplatvormidega ettevõtjad suutsid kahjusid mõningal määral leevendada, kuid sedagi suhteliselt piiratud ulatuses.
Veebimüük on hüppeliselt kasvanud ja oodata on selle trendi jätkumist, kuna tarbijad on omandanud kogemusi veebis oste tehes. 6.3.
Ökosüsteemil põhinev lähenemisviis loob asjakohase raamistiku, mis kajastab nii sektorite ja ettevõtjate keerulisi vastastikuseid seoseid ühtsel turul teatud väärtusahelates ja ka vajadust toetada neid digipöörde ja kestlikkusele ülemineku edukas omaks võtmises ning panustamises majanduse taastamise strateegiasse.
Arvestades, et eratarbimine moodustab üle 50 % ELi SKPst, tagavad jae- ja hulgimüüjad tootjate juurdepääsu tarbija- ja erialaturgudele.
Kliendid saavad osta seda, mida nad vajavad, ning see moodustab järjepideva ja eluliselt tähtsa tarneahela.
7.
Jaemüügi roll linnakeskuste ja maapiirkonna kogukondade elujõulisena hoidmisel 7.1.
Jaemüüjad on loonud mitmete aastate jooksul Euroopa tarbijatega usaldussideme ja tarnivad neile konkurentsi­ võimeliste hindadega kvaliteetseid tooteid, püüdes pidevalt luua ja edendada uusi tõhusaid viise tarbijate ostujõu parandamiseks.
Jaemüüjad loovad keskkonnasõbralikke tooteid, mis aitavad kaasa kestlikule tarbimisele, kuid vaja on enamat. 7.2.
Jaemüügipoodidel on ka keskne roll linnakeskuste ja maapiirkondade kogukondade elujõulisena hoidmisel.
Ühtlasi näitab see, kui olulised on traditsioonilised jaemüügipoed kogu ühiskonna jaoks nii praegu kui ka tulevikus.
Jaemüüjad võivad toimida postkontori, panga ja apteegina ning aidata kohalikel kogukondadel jääda elujõuliseks.
Tühjad jaemüügipinnad kaubandustänavatel viivad linnad paratamatult vandalismi ja kuritegevuse küünistesse, ning külapoel võib olla määrav osa selles, kas maakogukond on elujõuline või hääbuv. 7.3.
Euroopa jaemüüjatel peab konkurentsivõime säilitamiseks olema võimalik suurendada ja kiirendada investeeringuid automatiseerimisse, tarbijaliidesesse ja tehisintellekti.
Selliste investeeringute ja veebimüügi laiendamise toetamine ning eelkõige abi väikeste ja keskmise suurusega jaekaubandusettevõtetele ja väikelinnade keskustes asuvatele poodidele veebiplatvormide loomiseks avaldaks ümberkujundavat mõju nii nende kohalikele kogukondadele kui ka paljude jaeettevõtete püsimajäämisele ja vastupanuvõimele, kes seisavad silmitsi tugeva ja üha globaalsema konkurentsiga.
(4) (5)
The future of work in Europe (mckinsey.com).
COM(2020) 102 final; „Updating the 2020 New Industrial Strategy: Building a stronger Single Market for Europe’s recovery“ (europa.eu).