6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/75
3.5.
Juhises tunnistatakse, et teabevahetus teabe kontrollimise üle ei toimu ELi riikide vahel piisav määral.
See tähendab, et teave, mis on ühes riigis vääraks tunnistatud, võib teises riigis ringelda. 3.6.
Juhises märgitakse, et desinformatsioonivastases võitluses tuleb kiiresti võtta meetmeid desinformatsiooni monetiseerimise vastu reklaamipaigutuste valiku kaudu digiruumis, eriti platvormil Google Ads. 3.7.
Tegevusjuhendis pööratakse erilist tähelepanu poliitilise reklaami teemale.
Poliitilise reklaami saatja isikusamasus on liiga sageli läbipaistmatu, samuti tuleb parandada edastatavate reklaamide läbipaistvust.
See on kooskõlas ettepanekutega digiteenuste õigusakti (9) kohta (artikkel 30).
Komisjon esitab ettepaneku võtta vastu uus õigusakt, et suurendada poliitilise reklaami läbipaistvust.
4.
Erimärkused 4.1.
Komitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni kvaliteetse töö üle desinformatsioonivastases võitluses ja eelkõige selle tegevuse järkjärgulise tugevdamise üle.
4.2.
Komitee märgib, et desinformatsioonivastases võitluses tuleb alati arvestada vajadusega kaitsta väljendusvabadust.
4.3.
Käimas on arutelude struktureerimine kõigi sidusrühmade vahel, pöördudes eelkõige akadeemiliste ringkondade poole.
Komitee tunnistab, et keskendumine veebireklaami sektorile oli vajadus, mida nüüdseks on arvesse võetud. 4.4.
Komitee peamine kriitika desinformatsiooni käsitleva tegevusjuhendi tugevdamise juhiste suhtes on see, et neis keskendutakse liiga palju sisule ja selle modereerimisele ning liiga vähe levitajatele.
Sisu muutub pidevalt, kasutatavad platvormid arenevad, kuid peamised osalejad jäävad põhimõtteliselt samaks ja nende motivatsioon ei muutu.
Tegeleda tuleb pigem ennetuse kui raviga ning komisjon peab keskenduma pigem põhjustele kui tagajärgedele. 4.5.
Mõne ideoloogi, sekti või fanaatiku kuvandi taga on tõeline ja äärmiselt kasumlik desinformatsiooniäri.
Euroopa ettevõtted kulutavad enese teadmata üle 400 miljoni euro desinformatsioonisaitidele (10).
Kuna üldiselt on teada, et peamistel desinformatsiooniallikatel on finantseesmärgid, saades suuri summasid internetireklaami eest eelkõige viitamise kaudu, kuid ka eristaatuse kaudu, mis võimaldab neil taotleda riiklikke toetusi, peaks komisjon julgustama majanduslike ja finantsvahendite arsenali loomist, et võidelda desinformatsiooniga juba selle algallikast alates. 4.6.
Komitee märgib, et arvukad platvormid ei avalda piisavalt teavet oma desinformatsiooniga tegelemise meetodite kohta ja et sellega kahjustatakse kõiki Euroopa osalejaid nende võitluses desinformatsiooni vastu.
Samas kiidab komitee mõnd platvormi (YouTube) selle eest, et nad näivad olevat võtnud probleemi tõsiselt. 4.7.
Peamiste platvormide (Facebook, Twitter) võim ei tohiks varjata asjaolu, et kõige tõhusam desinformatsioon levib vahendite kaudu, mis on üldsusele vähem tuntud, nagu VKontakte, Rumble, Odysee, Gab ja Parler.
Nendel väiksematel platvormidel on vähem kasutajaid, kuid neil on lihtsam sihtida konkreetseid rühmi piirkonna, vanuse või mõne muu parameetri alusel.
Neil platvormidel ei ole ka rahalisi vahendeid, mis võimaldaksid neil võidelda enda levitatava desinformatsiooni vastu või ei tunne nad selle vastu huvi, peitudes väljendusvabaduse taha.
Desinformatsioon pärineb sageli konfidentsiaalsematelt platvormidelt, enne kui see kiiresti laiema publikuni jõuab (11). 4.8.
Komitee on arvamusel, et Euroopa meetmed on liiga killustatud ja koordineerimata.
Struktuurid tunduvad olevat liiga eraldiseisvad, eriti kahe peamise üksuse, Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse ja Euroopa strateegilise kommunikatsiooni töörühma puhul.
Teabevahetust peaks hõlbustama sellise alalise töörühma loomine, mis hõlmab audiovisuaalmeedia teenuste Euroopa regulaatorasutuste rühma (ERGA).
Komitee kardab siiski, et selle vahendid on nähtuse ulatusega võrreldes liiga nõrgad. 4.9.
Hädavajalik on parem liikmesriikidevaheline koostöö.
Samal ajal peab EL võtma arvesse asjaolu, et meediavabadus, mis on lahutamatult seotud väljendusvabadusega, on praegu mitmes liikmesriigis ohus.
Sama kehtib ka nende kohtusüsteemide kohta.
Sellel paistab olevat negatiivne mõju nende riikide suutlikkusele teha edukat koostööd näiteks faktikontrollimise valdkonnas ja kooskõlas liidu väärtustega ning täpsemalt õigusriigi põhimõtetega.
Mis tahes jõupingutused desinformatsiooni vastu võitlemiseks võivad avaldada väga olulist mõju põhiõigustele, mis tuleb tagada ja mida tuleb kaitsta kõigis liikmesriikides.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Euroopa Komisjon. „Ettepanek: määrus digiteenuste ühtse turu kohta“, 15. detsember 2020.
Claudia Cohen, „Des marques financent, malgré elles, la désinformation“ (Ettevõtted rahastavad tahtmatult desinformatsiooni), Le Figaro, 5. august 2021.
Institute for public relations, „Combating foreign disinformation on social media“, Rand Corporation, 28. juuli 2021.