C 152/70
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
4.10.
Raamistik on viinud enesehindamise vahendi väljatöötamiseni, mida ettevõtted saavad kasutada, et tuvastada valdkonnad, mida on vaja parandada.
4.11.
Algatus „Fixing the Business of Food“ on ka aluseks digiplatvormile, kus tuuakse esile head tavad.
Nelja samba raamistik esitab konkreetsed näited lõppeesmärkidest, vahe-eesmärkidest, näitajatest ja mõõdikutest, mis on spetsiaalselt valitud toidukäitlemisettevõtete jaoks ja on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030.
Lisaks võib see aidata ettevõtetel tuvastada oma põhilisi tulemusnäitajad, investoritel jälgida toidukäitlemisettevõtete tegevust ja edusamme ning kestlikkuse aruannete koostajatel aruandeid koostada.
Konkreetsete allsektorite eripära arvestades on raamistikku kohandatud väikeste põllumajandusettevõtete, vesiviljelusettevõtete ja veinitootjate jaoks.
5.
Poliitikaraamistik toidukäitlemisettevõtete tegevuse vastavusse viimiseks kestliku arengu eesmärkidega 5.1.
Komitee väljendab heameelt ELi vastutustundlike äri- ja turundustavade tegevusjuhendi üle, mis on oluline element strateegia „Talust taldrikule“ rakendamisel.
Enamik osalejaid peab vabatahtliku tegevusjuhendi väljatöötamist üldiselt väärtuslikuks protsessiks, mis on toidutarneahela partnereid lähendanud.
See algatus on lähtepunkt ja peaks jätkuvalt toimima vastutustundlike ja kestlike äritavade koostööplatvormina.
5.2.
Siiski rõhutab komitee, tuginedes ka ettevõtete ja sidusrühmade tagasisidele, vabatahtliku lähenemisviisi piiratust ning vajadust võtta vastu eeskirjad ja õigusaktid, et tagada kiire üleminek kestlikule arengule.
See tähendab ka konkurentsieeskirjade läbivaatamist, et edendada veelgi koostööd ja kestlikkust kogu tarneahelas.
5.3.
Lisaks rõhutab komitee, et tegevusjuhend on sotsiaalses mõõtmes nõrk, ning peab kahetsusväärseks, et ei mainita kollektiivläbirääkimisi ega sotsiaaldialoogi.
Sotsiaaldialoog on väga oluline ja sotsiaalpartnerid peaksid olema kaasatud kogu tarneahela ulatuses.
Kestliku arengu suunas liikumisel peaks olema soodne mõju ka töötasule ja töötingimustele.
5.4.
Tegevusjuhendis puuduvad ka meetmed, kuidas suurendada tervisliku ja kestliku toidu taskukohasust.
Tervisliku ja kestliku toidu taskukohasus aitaks tarbijatel võtta omaks tervisliku ja kestliku toitumise.
5.5.
Tegevusjuhendis puudub korralik seiremehhanism kohustuste asjakohasuse, rakendamise ja mõju hindamiseks.
Tuleb kindlaks määrata usaldusväärne läbivaatamismenetlus, kui tegevusjuhendit kohapeal rakendatakse, et jälgida, kas individuaalsed kohustused ja lubadused kaugelepürgivate eesmärkide saavutamiseks on täidetud.
Kogemus näitab, et ainult see, mida mõõdetakse ja jälgitakse, saab täidetud.
Üldises plaanis on edu saavutamiseks oluline ka kodanikuühiskonna parem kaasamine (sotsiaaldialoog).
Mitut sidusrühma hõlmav ja mitmetasandiline Euroopa toidupoliitika nõukogu, mille loomiseks komitee varasemates arvamustes ettepaneku tegi, (22) võiks muu hulgas hõlbustada kodanikuühiskonna kaasamist tegevusjuhendi jälgimisse.
5.6.
Siiani on tegevusjuhendile alla kirjutanud peamiselt suuremad ja hargmaised ettevõtjad.
Tuleb luua soodne keskkond, et toetada ja hõlbustada VKEde suuremat pühendumist kestliku arengu eesmärkidele, et neist saaks ELi toidupoliitikas prioriteet.
Kuigi suurematel ettevõtetel on sageli oma kestliku arengu osakonnad, tundub, et VKEdel on sageli vaid piiratud ressursid ja võimekus, et kestlik areng oma ettevõttesse integreerida.
5.7.
Komitee juhib tähelepanu oma varasemate arvamuste järeldustele, milles nõutakse õiglasemat toidutarneahelat ja tunnustatakse selle erakorralist toimimist kogu Euroopas – see tagab iga päev kõigile kodanikele juurdepääsu kvaliteetsele toidule.
Kestlikumate ja vastupidavamate toidusüsteemide edendamiseks peavad liikmesriigid kiiresti rakendama ELi ebaausate kaubandustavade direktiivi ja muid toetavaid poliitikameetmeid (23).
(22) (23)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“ (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18) ja teemal „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks““ (ELT C 429, 11.12.2020, lk 268).
Euroopa ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õiglase toiduainete tarneahela suunas“ (ELT C 517, 22.12.2021, lk 38).