6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/67
3.3.2.
Komisjon on võtnud endale kohustuse edendada kestlikke toidusüsteeme Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil.
Seda on võimalik saavutada üksnes siis, kui õigusraamistik tagab kestlikke toiduaineid tootvate ELi ettevõtete ja kolmandate riikide ettevõtete vahel tõeliselt võrdsed tingimused, mis võimaldavad tugevat, vastupidavat ja kestlikku tootmist.
ELi kaubanduspoliitika peab tagama impordi vastavuse Euroopa kõrgetele sotsiaalse kestlikkuse ja keskkonnasäästlikkuse standarditele.
Kaubanduslepingud on hädavajalikud siseturu ja impordi vahel võrdsete võimaluste tagamisel, Euroopa kestlike toidutootjate konkurentsivõime kaitsmisel (14) ja õiglase sissetuleku tagamisel.
3.4.
Hästi kujundatud tarneahelate roll: pakendamise ja logistikasüsteemide täiustamine kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks 3.4.1.
Kontekstis, kus tarneahelad on enamjaolt ülemaailmsed, on oluline kohalik sisseostmine, sealhulgas mitmekesistelt tarnijatelt, et vähendada toiduainete väärtusahelate keskkonnamõju eeskätt logistikavaldkonnas ning edendada kohalikku majandust.
COVID-19 pandeemia tagajärjel peetakse kohalikku toitu üha enam kvaliteedi sünonüümiks ja tarbijad keskenduvad rohkem sellele aspektile.
Lisaks näib, et hea tasakaal imporditava ja kohapeal toodetud toidu vahel on asjakohane strateegia tugevamate ja vastupidavamate toidusüsteemide saavutamiseks.
3.4.2.
Kestlik pakendamine koosneb biolagunevate ja korduskasutatavate materjalide kasutamisest, edendades tarbijate hulgas ringlussevõttu.
Keemiatööstuse uued avastused ja nende integreerimine äritavadesse loovad keskkonnaprobleemidele uuenduslikke lahendusi.
Juba on olemas täielikult biolagunevate ja kompostitavate bioplastide tüübid, mida toodetakse põllumajanduslikust biomassist ja mis tekitavad täieliku ringmajanduse voo.
Mõnikord aitavad biolagunevad materjalid kaasa ka pikema säilivusaja saavutamisele, mille tulemuseks on veelgi suurem lisaväärtus.
3.4.3.
Toidutarneahela kaudseid heitkoguseid saab vähendada ka vähese mõjuga sõidukite kasutuselevõtuga, tõhusamate, paremini organiseeritud ja võimalusel lühemate tarneahelate väljatöötamisega, kohalike toidupoodide tugevdamisega, laialdasema digiüleminekuga ja logistikataristu täiendamisega.
3.5.
Hariduse ja läbipaistva märgistamise edendamine 3.5.1.
Vastutustundlikum tarbimine ning ametiasutuste, ettevõtete ja tarbijate suurem tähelepanu jätkusuutlikule ja tervislikule toitumisele, nt Vahemeremaade toitumistavale, on kestlikumate toidusüsteemide saavutamise jaoks määrava tähtsusega (15).
Samuti peavad inimesed paremini mõistma ökoloogilisi suhteid ja toidu väärtust: toidukao ja toidujäätmete mõju, piirkondliku majanduse roll, transpordilogistika, strateegilise toidusõltumatuse tähtsus jne.
3.5.2.
Haridussüsteemid on selliste muutuste edendamise põhialus (16).
Toidukäitlemisettevõtetel võib olla tähelepanu­ väärne roll ka siis, kui nad pühenduvad tarbijate ja eelkõige laste harimisele kestliku toiduainete tootmise ja tarbimise tähtsuse teemal.
Nad peavad jätkama jõupingutusi, et tooted oleksid kestlikumad ja tervislikumad (17).
Samuti peaksid nad vastu võtma vastutustundlikud turundustavade tegevusjuhendid.
Toidukäitlemisettevõtted saavad ka edendada tervislikke ja kestlikke eluviise oma märgistuste, turunduskampaaniate, sotsiaalmeedia, ettevõtte sööklate ja ettevõtete suhtluspoliitika kaudu.
Märgistamistavades tuleks rõhutada iga toote panust tervislikku ja kestlikku toitumisse.
Seejuures toetaks toiduainete läbipaistev märgistamisraamistik tarbijat teadlike ja kestlikumate ostuotsuste tegemisel.
(14)
(15) (16) (17)
„Selleks et terviklik ELi toidupoliitika oleks Euroopa tarbijate seisukohalt tõeliselt asjakohane, on pakkumise poolelt vaadates määrav tähtsus sellel, et ELis kestlikult toodetud toit oleks konkurentsivõimeline.
See tähendab, et Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse sektor on võimeline tarnima tarbijatele toitu hinnaga, mis sisaldab lisakulusid tulenevalt sellistest kriteeriumidest nagu jätkusuutlikkus, loomade heaolu, toiduohutus ja toitumine, aga ka õiglane tulu põllumajandustootjatele, ning samas säilitab oma positsiooni valdava enamuse tarbijate eelisvalikuna.“
Arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus tervikliku ELi toidupoliitika väljatöötamisse“, punkt 5.8 (ELT C 129, 11.4.2018, lk 18).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamine ELis“ (ELT C 190, 5.6.2019, lk 9).