6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/57
1.9.
OSCE on üleeuroopalise julgeolekuarhitektuuri nurgakivi ja sellisena tuleks teda Venemaaga peetava dialoogi jaoks tugevdada.
Projekt Nord Stream 2 tuleb peatada seni, kuni Venemaa rikub Ukrainas rahvusvahelist õigust, sest muidu saab Moskva endale Ida-Euroopa riikide survestamiseks täiendavad vahendid.
1.10.
Euroopa julgeolekuarhitektuuri tuleb tugevdada koos NATOga; NATOs peaks toimuma ka dialoog väärtuste üle.
1.11.
Atlandi-ülest kodanikuühiskonna koostööd tuleb veelgi tugevdada.
Seejuures on eriti oluline komitee poolt ELis tagatud ühine dialoog kodanikuõiguste, desinformatsioonile vastupanuvõime, meediavabaduse, kliimameetmete, sotsiaalsete õiguste, tarbijakaitse ja demokraatia toetamise teemal.
Pikemas perspektiivis võib Atlandi-ülene partnerlus liikuda Atlandi-ülese integratsiooni suunas.
2.
Õigusriik ja vaba maailmakord 2.1.
Komitee on täheldanud lahutamatut seost vaba maailmakorra ning õigusriigil ja demokraatial põhineva riigikorra vahel.
Kui õigusriigi demokraatlikud osalejad muutuvad autoritaarsete või totalitaarsete osalejate suhtes liiga ebatõhusaks, ei ole võimalik säilitada vaba maailmakorda.
Teisalt aga kehtib järgmine: kui reeglipõhise vabakaubanduse asendavad merkantilism ja protektsionism, saavad hoogu ka sisemised jõud, mis seavad õigusriigi põhimõtetel tugineva demokraatia kahtluse alla. 2.2.
Komitee arvates on vaba maailmakord reeglipõhise, õiglase ja jätkusuutliku kaubanduse, Pariisi kliimaeesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamise, sotsiaalse õigluse ja võrdsete võimaluste, soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise eeldus.
Maailmakord, mis põhineb tugevama õigusel, isolatsioonil, isevarustamise poole püüdlemisel ja võimuhierarhiatel põhinevatel kaubandussuhetel, ei saa luua ega tugevdada püsiva majanduseduga loovat ja innovaatilist ettevõtlust, ega saavutada ambitsioonikaid keskkonna- ja sotsiaalpoliitilisi eesmärke. 2.3.
Seetõttu toetab komitee riikide koostöö põhireeglite tugevdamist ÜRO ja selle allorganisatsioonide kaudu ning tervitab kõigi demokraatlike riikide ühenduse ettepanekut, sest ainult tänu USA demokraatlikule võimule oli võimalik pärast teist maailmasõda üldse luua rahvusvahelisi institutsioone ja ainult koos maailmale avatud ja demokraatliku Ameerikaga on neil tulevikku. 2.4.
Komitee märgib enesekriitiliselt, et pärast külma sõja lõppu eeldas mitte ainult Euroopa poliitika, vaid ka Euroopa organiseeritud kodanikuühiskond liiga kaua, et universaalsed väärtused demokraatia ja õigusriik on alatiseks tagatud.
Maailmas on aga võimsaid osalejaid, kes on neid väärtusi rahvusvahelise õiguse järgi küll kohustatud järgima, kuid on neid praktikas põhjalikult eiranud.
Meie väärtuspõhise elukorralduse säilitamine ei ole enesestmõistetav. 2.5.
Demokraatial ja õigusriigil põhinevate väärtustega riigid ja riikide liidud kujundavad mitmepoolset korda, mille eest EL jätkuvalt seisab, ehkki piiratud mõjuga.
Need väärtused põhinevad ilmaliku ja religioosse võimu lahususel, Magna Cartal, Habeas Corpus’el ja ÜRO Peaassamblee inimõiguste ülddeklaratsioonil.
Need on liberaalse demokraatia ja õigusriigi alused.
EL ja USA ning nendega sõbralikes suhetes olevad liberaalsed demokraatiad jagavad neid väärtusi.
Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 30 on selgelt sätestatud, et „[s]elles deklaratsioonis ei tohi midagi tõlgendada kui õiguse andmist mingile riigile, isikurühmale või üksikisikule tegevuseks või teoks, mis on suunatud selles deklaratsioonis välja kuulutatud õiguste ja vabaduste kaotamisele“; 2.6.
Liberaalseid demokraatiaid ühendab see, et nende olemasolu on lahutamatult seotud pluralistliku, sõltumatu ja elava kodanikuühiskonnaga.
3.
Atlandi-üleste suhete tähtsus Euroopa positsiooni jaoks maailmas 3.1.
Viimase kahe aastakümne geopoliitilised muutused on tõsiselt kahjustanud vaba maailmakorda ja tõsiselt nõrgestanud olulisi rahvusvahelisi organisatsioone.
Domineerivad jõud on olnud Hiina Rahvavabariigi üha agressiivsem võimueliit ja USA ohtlikult kasvav isolatsionism. 3.2.
Oma sotsiaalseid pingeid ja ülesande globaalset mõõdet silmas pidades aga ei suuda USA üksi vaba maailmakorda tagada.
USA elanikkond suhtub kulukatesse sõjalistesse operatsioonidesse maailma kaugemates piirkondades väga skeptiliselt.
Afganistani sündmused näitavad jõhkra selgusega, et liberaalsed demokraatiad vajavad kiiresti uut ja usaldusväärset strateegiat ning et USA koormuse vähendamiseks peab Euroopa oma osalust suurendama.
Seda ei saa teha vaid sõjalise võimsuse toel, kuid ilma sõjalise võimsuseta ei ole see võimalik.