C 152/54
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
3.11.
Euroopa Komisjoni ökosüsteemi käsitlus ei hõlma kõiki asjakohaseid tasandeid ja aspekte.
Selles rõhutatakse selgelt, kui tähtis on käsitleda üleminekualaseid arenguid ka piirkondlikust perspektiivist ning tagada, et ettevõtted, sealhulgas sotsiaalsed ettevõtted, oleksid kogu poliitilise tegevuse aluseks.
Oluline on näidata, kuidas see on seotud väärtusahelatega ja kuidas konkreetsete ökosüsteemide erinevad komponendid vastavad eri ökosüsteemide komponentidele.
4.
Lahendused üleminekuvõimalusteks, mis järgivad terviklikku lähenemist tööstuse sotsiaal-majanduslikule arengule 4.1.
Kuigi innovatsiooni seostatakse laialdaselt uute tehnoloogiate ja läbimurretega teadusuuringutes, leidub ka võimalusi, kuidas kasutada olemasolevat pädevust paremate või uute toodete ja teenuste loomiseks.
Uued tehnoloogiad on olemasolevate traditsiooniliste tehnoloogiatega läbi põimunud.
Leidub teisigi selgeid näiteid väljakujunenud traditsiooniliste tootmisviiside ning tööstussektorite järkjärgulise uuendamise ja ajakohastamise seose kohta: õhusõidukite jaoks mõeldud uue ja kergema materjali kasutamine sõiduautodes, kergemate materjalide kasutamine autotööstuses ning biotehnoloogia kasutamine uute meditsiiniseadmete ja -teenuste kavandamiseks. 4.2.
Täiustatud IKT-taristud aitavad käivitada uusi võimalusi ning luua uuenduslikke ja kestlikke lahendusi, mis sobituvad olemasolevate piirkondlike iseärasustega.
Näiteks pakub 3D-printerite kasutus võimalust toode ühes asukohas välja arendada ja kujundada ning teha see füüsiliselt kättesaadavaks mitmes eri asukohas seal, kus seda vajatakse.
See aitab vähendada transpordiga seotud keskkonnamõju. 4.3.
Sotsiaalmajanduse kontseptsioonid võivad mängida olulist rolli sotsiaal-majanduslikes muutustes, luues uusi õppimis-, elamis- ja töötamisvõimalusi ning alternatiivset teenindus- ja tugitaristut kohalikes kogukondades, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade ja riskirühma kuuluvate isikute jaoks.
Koos üldhuviteenustega on sellistel kontseptsioonidel märkimisväärne potentsiaal valmistada ühiskondlikus ja majandustegevuses osalejad pädevalt ja tulemuslikult ette innovatsiooni ja muutuste nõueteks ja tagajärgedeks, eelkõige piirkondlikul tasandil. 4.4.
Avalik-õiguslikel struktuuridel on suur vastutus muutusteks ja arenguks vajalike tingimuste loomisel, pakkudes kõigile ettevõtjatele kättesaadavaid üldhuviteenuseid. 4.5.
See on ühtlasi osa üldhuviteenuste puhul vajalikest edusammudest, näiteks alaliste asjakohaste asutuste loomine tööjõule vajalikuks täiendusõppeks, mille eesmärk on suurendada töötajate pädevust ning aidata ettevõtetel innovatsiooni ja muutustega toime tulla.
Sellest tulenevalt jääb püsivalt piirkonda ka rohkem oskustöölisi ja nad aitavad kaasa käimasolevate ja keskkonnahoidlike struktuurimuutuste kujundamisele. 4.6.
Energiamahukate tööstusharude puhul on palju ühislahendusi CO2 heite vähendamiseks ja seega ka võimalus ühiselt investeerida (nt saastevaba vesinik, süsiniku kogumise ja säilitamise korduskasutamine).
Suurenenud ringlus ja tööstussümbioos on samuti olulised aspektid tööstuse CO2 heite vähendamisel ja vastupidava tootlikkusega tõhusate ettevõtetega tulevikuks valmistumisel.
5.
Selliste piirkondlike tööturgude tähtsus, mis pakuvad inimväärset tööd kestlikes tootmis- ja teenindusette­ võtetes 5.1.
Üksikasjalikult tuleb analüüsida ja mõista piirkondi, ettevõtteid ja nende majanduslikke näitajaid, pidades silmas nende põhipädevust tööstussektorite lõikes ja tööjõudu.
See hõlmab ka taristut, asukohta, vahendite eraldamist, ettevõtlikkust ja institutsioonilist ülesehitust.
See on oluline, et võimaldada kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu ja prognoosida tulevikus vajaminevaid oskusi, et vältida oskuste nappust (nt insenerid). 5.2.
Koostöö ülikoolide, sealhulgas rakendusteadustele spetsialiseerunud ülikoolid, ja teadusasutustega võib kaasa aidata uute tööstusvõimaluste loomisele, mille tulemuseks võivad olla uued töökohad väljakujunenud ettevõtete, hargmaiste ettevõtjate, VKEde ja iduettevõtjate juures. 5.3.
Inimtasandil on soodsas olukorras piirkonnad, mis uusi tulijaid kergesti vastu võtavad ja integreerivad hästitoimivatesse sotsiaal-majanduslikesse struktuuridesse. 5.4.
Piirkonnad, kus kvalifitseeritud tööjõud on sotsiaal-majanduslikes struktuurides sügavalt juurdunud ja tunneb end koduselt, võivad saada ka selliste kõrge lisandväärtusega ja dünaamiliste tööstussektorite ja ettevõtete tegevuskohtadeks, mis põhinevad tõhusatel ametlikel ja mitteametlikel pädevusvõrgustikel.
Sellest tulenevalt aitab töö olemuslikult kaasa piirkonna innovatiivse tööstuspädevuse määratlemisele ning aitab põhimõtteliselt toetada ajakohastamis- ja ümberkujundamisprot­ sesse.