6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/53
klassifitseerib kõik maailma tööstussektorid.
Sellises lähenemisviisis ei võeta arvesse erinevaid olukordi ega omavahelist seotust erinevates ökosüsteemides.
Vaevalt saab selle abil põhjendada eri piirkondade nõuete mitmekesisust ja seda tuleb täiendada piirkondliku poliitilise perspektiiviga.
3.3.
Euroopa Komisjonis on praegu väljatöötamisel põhilised tulemusnäitajad, mille eesmärk on kajastada ELi tööstusstrateegia tulemuslikkust (6).
Praegu on komisjon peamiselt keskendunud majanduskasvule ning see on jätnud tähelepanuta Euroopa rohelises kokkuleppes seatud eesmärgid, ringmajandusele üleminekuks vajalikud muudatused ja ümberkujundamisprotsessi sotsiaalse mõõtme.
On ülimalt oluline, et ELi tööstusstrateegias selgelt tunnistataks ja väärtustataks piirkondades olemasolevaid tööstusoskusi, potentsiaali ja pädevusi.
Seda tuleb asjakohaselt arvesse võtta.
Muidu võib juhtuda, et liiga kitsalt majanduskasvule ning sellega seotud meetmetele ja vahenditele keskendudes jäävad kliimaeesmärgid saavutamata ja tööstuse ümberkujundamisega seotud võimalused kasutamata ning kahjustatakse ringmajandust.
3.4.
Sellistel eeldustel tööstusstrateegia ja poliitika kujundamisel tuleb arvesse võtta ebakindlust ja ettearvamatust.
Konkreetsetele olukordadele kohandatud poliitikameetmed ja erisugused võimalused peavad olema paindlikud ning põhinema pädevusel, mis on kättesaadav kas piirkonnas eneses või siis teiste piirkondade ja riikidega toimuva teabevahetuse raames.
Avatus kui oluline strateegiline ressurss on vajalik tegemaks kindlaks, mis on puudu ja mida on viivitamata vaja.
3.5.
Kui lühikese järelejäänud aja jooksul soovitakse saavutada rohelise kokkuleppe eesmärke, toovad kliimakaitse eesmärgil tööstussektoris tehtavad muudatused kaasa tõsiseid sotsiaalseid probleeme.
Sotsiaalselt ja ühiskondlikult õiglase lahenduse leidmiseks tuleb uurida ja käsitleda keskkonnakahjulike ressursside tarbimise küsimust.
3.6.
Ringmajandus annab positiivse panuse tööstuse muutustesse piirkondades ning tarne- ja väärtusahelates.
Kuigi suurimat lisandväärtust võidakse luua kõige nüüdisaegsemate tööstussektoritega piirkondades, siis vähem teadmuspõhise ja energiamahukama majandusega piirkondades toodetakse ja töödeldakse materjali, mis tuuakse ringmajandusse.
Nõrgemad piirkonnad saavad ilmselgelt ringmajandusest rohkem kasu ja võivad saada selles valdkonnas olulisteks osalejateks.
3.7.
Keskendumine piirkondlikul tasandil tööstuse muutustes edu saavutamisele tähendab selgelt vajadust tugevate vastastikuste seoste, tiheda koostöö ja pädevuse jagamise järele teiste piirkondadega, sealhulgas üle liikmesriikide piiride.
On olemas terviklik koostoimesüsteem, mis selgelt hõlmab kohalikke VKEsid, kellel on suhted piiriüleste ettevõtetega.
3.8.
Olemasolev piirkondlik tööstuspädevus üksi ei ole sotsiaal-ökoloogiliste muutuste kontekstis täiesti tulemuslik.
Ent seda tuleb ja saab edasi arendada, investeerides teadmistesse, seadmetesse ja töötajatesse, ning muutunud tingimustes peab see muutuma ja saab muutuda tulemuslikuks.
See aitab luua uusi tooteid, teenuseid, tehnoloogiaid ja võimalusi, mis omakorda tagab piirkondades majanduslikult stabiilsed ettevõtted atraktiivsete töökohtadega.
Just see on eesmärk, mille poole Euroopa tööstusstrateegia peab püüdlema.
3.9.
Piirkond on laialdaselt määratletav selle tööstusstruktuuride, ettevõtete, tööjõu, inimeste pädevuste, teadus- ja arendussuutlikkuse ning konkreetsete toodete järgi, mida selle ettevõtted toodavad või töötlevad.
Tööstuspädevusel on palju ajaloolisi iseärasusi.
Tarne- ja väärtusahelatel on kogu Euroopas väga mitmesugune piirkondlik mõju.
Ülemaailmne kontekst on sama tähtis kui Euroopa tasandi struktuur, kuid sellel on teistsugune mõju.
Neljas tööstusrevolutsioon ja digiüleminek ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad avaldavad Euroopa tööstussektoritele ja majandusele üldiselt märkimisväärset, kuid väga erisugust mõju.
Seda silmas pidades muutuvad innovatsiooni- ja arenguvahendid piirkondlike erinevuste leevendamisel veelgi olulisemaks.
3.10.
Tööstuse muutusi võimaldavad ettevõtjad, sh iduettevõtjad ja VKEd, saavad olla ühenduses isegi oma kõrvalisemates piirkondades asuvate klientidega ning isegi sellistes kohtades võidakse luua atraktiivseid töökohti.
Eelkõige teadmuspõhised ettevõtted saavad anda oma panuse väärtusahelatesse suurel määral sõltumata oma kliendilähedusest.
Pealegi on väga suurte tehaste seadmestikku sageli võimalik hallata kaugjuhtimise teel.
(6)
Vt INT/935 (2021), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Uue tööstusstrateegia ajakohastamine“ (ELT-s veel avaldamata).