6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/51
1.6.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et majanduslikke ja keskkonnaalaseid edusamme tehakse ja rakendatakse eelkõige seal, kus elavad inimesed.
Seal prognoositakse ja kujundatakse ühiselt kliimakaitsega seotud probleeme.
Seal uued ideed tekivad ja muudetakse tööstuslikult ülemaailmselt konkurentsivõimelisteks toodeteks ja teenusteks.
1.7.
Üleminekuvõimalused, mida on käsitletud ELi ajakohastatud tööstusstrateegias ja arutatud ELi tööstusfoorumil, pakuvad ELi kodanikele tuge ja suuniseid.
Piirkondliku tasandi konkreetsed lähtepunktid on aga väga erinevad ja üldeesmärgi saavutamiseks on vaja erinevaid strateegiaid.
Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles pöörama ELi tööstusstrateegia raamistiku kehtestamisel ja selle strateegia mõõtmisel nendele erinevatele nõuetele erilist tähelepanu, et suuta paindlikult reageerida piirkondlikele ja valdkondlikele vajadustele.
1.8.
Subsidiaarsuse puhul tuleb silmas pidada selle võimet luua tugev ressurss õiglaseks üleminekuks.
Piirkonnad ja suurlinnapiirkonnad tunnevad oma probleeme ja võimalusi kõige paremini.
Seepärast tunnistab komitee, et ELi tasandil ühiselt kokku lepitud Euroopa tööstuspoliitika siduvad eesmärgid ja põhimõtted peaksid olema selgelt määratletud.
Oluline on teadvustada, et rakendamine piirkondades ja suurlinnapiirkondades peab tuginema subsidiaarsuse põhimõttele.
1.9.
Olukorrad on väga erinevad, samuti suutlikkus läheneda kliima-, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele eesmärkidele.
Kui mõni tööstussektor ja ettevõte saab eesmärgi kergemini saavutada, võib teistel edasiliikumine kulgeda raskemalt.
Nõrgemad piirkonnad ja teatud tööstussektorid vajavad seega erilist tähelepanu ja eritoetust.
Kuna üldeesmärk kehtib kogu väärtusahelale, on oluline kõigepealt keskenduda kiiremale mõjule ja kaugemaleulatuvatele muudatustele.
1.10.
Komitee märgib, et selle põhimõtte alusel saavad ettevõtted pühendunud ettevõtjate ja juhtide ning hästi koolitatud töötajate ja oskustööliste abil taastada oma majandusliku ja kestliku konkurentsivõime.
VKEdel on selles oluline roll.
Ettevõtete eduka ülemineku eeltingimus on inimkapitali tegevuskava.
1.11.
Liikmesriigid peaksid Euroopa Liidu logistilise ja rahalise toetusega suurendama struktuurilisi ja protsessipõhiseid avaliku sektori investeeringuid üldhuviteenuste kaudu, mis on suunatud tööstuse ja sotsiaalse arengu eeltingimuste pidevale parandamisele, mis võib suurendada piirkondade ja kohaliku tasandi suutlikkust tegeleda tulemuslikult keskkonnaalaste, tehnoloogiliste, majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega.
1.12.
Komitee on seisukohal, et ELi tööstusstrateegiaga tuleks ennetada ja tasakaalustada vaesuste ja ebavõrdsuse kasvu, sest rohelise kokkuleppega peab kaasnema integreeritud sotsiaalne kokkulepe.
Seepärast tuleb vahendid suunata sinna, kus neid kõige rohkem vajatakse.
Terviklik ELi kestlikkuspoliitika peab inimeste ja piirkondade (3) hüvanguks rohkem panustama õiglusesse ja majanduses osalemisse.
Euroopa ühiskondlik ja tööelu peavad järgima nõuet luua kestlikkust, tuginedes kaasavale ja kestlikule majanduskasvule, inimväärsele tööle ja sotsiaalsele õiglusele (4).
1.13.
Komitee toetab üleminekut ringmajandusele, mis lõpetab taastumatute loodusvarade raiskamise ja vähendab rahvusvahelist sõltuvust.
See peaks olema ka ELi tööstusstrateegia oluline osa.
Sellest tulenevalt tuleks muuta raamtingimusi, et luua konkurentsieeliseid ettevõtetele, mis järgivad ringmajanduse põhimõtteid.
2.
Õiglane üleminek kui võimalus tööstuse taastamiseks ja majanduskasvuks 2.1.
Rohelise kokkuleppega seatakse selge ja poliitiliselt siduv eesmärk: 2030. aastaks tuleb Euroopas jõuda kasvuhoonegaaside heitkoguste üldise vähendamiseni 55 % võrra.
Seda viiakse ellu Euroopa Komisjoni 2021. aasta juulis esitatud paketi „Eesmärk 55“ meetmetega.
Tõlgendamisruumi siin enam ei ole.
Õiglane rahvusvaheline kaubandussüsteem peab tagama, et ettevõtted suudavad säilitada ülemaailmse konkurentsivõime, täites samal ajal rohelise kokkuleppe eesmärke.
See hõlmab piiri- ja mandriülest süsinikdioksiidi kohandamise süsteemi.
See loob kaubanduspartneritele stiimuleid astuda nende riikide hulka, kes võtavad arvesse maakera võimaluste piire.
(3) (4)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta, 11.6.2020 (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon komisjoni 2022. aasta tööprogrammi kohta, 9.6.2021 (ELT C 341, 24.8.2021, lk 1).