6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/47
3.10.
Komitee arvates tuleks teha jõupingutusi taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu antava toetuse koordineerimiseks, eesmärgiga kujundada ressursi- ja energiamahukad tööstusharud ümber olemasolevate avaliku ja erasektori rahastamis­ programmidega, nagu SPIRE või puhta terase partnerlus.
Tööstusliitusid tuleks kasutada platvormidena taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu rahastatavate ja juba olemasolevate ELi projektide pikaajalise koostoime loomiseks, eesmärgiga kiirendada ressursi- ja energiamahukate tööstusharude ümberkujundamist.
3.11.
On kindlaks tehtud, et taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu antava rahalise toetusega peab kaasnema ambitsioonikas maksureform.
See tuleks viia kooskõlla OECD kokkuleppega, tagamaks, et alates 2023. aastast kohaldatakse suure kasumlikkusega ettevõtete suhtes tegelikku äriühingu tulumaksu määra 15 %.
3.12.
Ettevõtjatele toetuste väljamaksmise peamine eesmärk peaks olema säilitada ELi tööstuse rahvusvaheline konkurentsivõime, järgides samal ajal ELi sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnastandardeid, tagamaks, et Euroopa kodanikud võidavad kahekordsest üleminekust.
3.13.
Nagu eespool märgitud, on ELi taastekaval väga tähtis roll ressursi- ja energiamahukate tööstusharude ümberkujundamisel ning see panustab ka teiste sektorite muutumisse, pidades silmas kaksiküleminekut.
See laialdane üleminek nõuab pikaajalisi kohanemis- ja üleminekuperioode, eriti kõigis inimkapitaliga seonduvates küsimustes.
Komitee soovitab tungivalt, et investeerimismehhanisme pikendataks 2026. aastast edasi ning et kõigi mehhanismide vahel oleksid määratletud tugevad ja selged seosed.
4.
Erimärkused Komitee kutsub liikmesriike ja tööstussektorit üles pakkuma välja investeeringuid ja reforme, millel on komisjoni määratletud juhtvaldkondades seatud lõppeesmärkide saavutamisel suurim ümberkujundav mõju.
Tuleb silmas pidada, et kaksiküleminekuga seotud eesmärkide saavutamise kulud peavad olema kogu ühiskonnale taskukohased.
4.1.
ENERGIA TOOTMINE – puhtad tehnoloogiad ja taastuvad energiaallikad 4.1.1.
Tööstuslik üleminek ei ole võimalik energiasüsteemi ümber kujundamata.
Tööstuse CO2 heite vähendamine sõltub otseselt piisaval hulgal taskukohase hinnaga vähese CO2 heitega energiaallikate kättesaadavusest, tänu millele on vähese CO2 heitega tööstustootmine võimalik.
Kliima- ja digieesmärkide saavutamiseks on väga oluline tagada piisava hulga vähese CO2 heitega energia tootmine usaldusväärsel viisil.
Samuti on vaja ulatuslikult investeerida selle enneolematu koguse vähese CO2 heitega energia transpordi, hoiustamise ja jaotamise taristu rajamisse.
Riiklike taastekavade, iseäranis kavandatud reformide rakendamisel tuleks keskenduda konkurentsivõimeliste, stabiilsete ja ennustatavate energiahindade tagamisele, piirates kõrgete energiahindade mõju inflatsioonile, mis võib ohustada ressursi- ja energiamahukate tööstusharude taastumist ja ühiskonda üldiselt.
4.1.2.
Komitee nõustub, et tehnoloogiline neutraalsus on riiklike taastekavade rakendamisel äärmiselt oluline – see üleminek peab hõlmama kõiki vähese CO2 heitega tehnoloogiaid (taastuvenergia, saastevaba vesinik, termotuumasüntee­ sireaktor jne), eeldusel, et need on kooskõlas 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega ning ÜRO kestliku arengu eesmärkidega.
Mitte ühtegi tehnoloogiat ei tohiks ennetavalt või ilma põhjuseta kõrvale jätta.
Vahendite eraldamise kriteeriumid peaksid keskenduma olenemata tehnoloogiast lõpptarbijatele konkurentsivõimeliste energiahindade taga­ misele.
4.1.3.
Selleks võib olla vajalik kaaluda mitte ainult erinevate konkurentsivõimeliste energiaallikate kombineerimist, vaid ka nende ühendamist süsiniku kogumise, säilitamise ja kasutamise tehnoloogiatega, unustamata seejuures liikmesriikide energiasüsteemide ühenduse tähtsust.
Investeeringute ärilise aluse loomiseks ja nende tehnoloogiate rakendamiseks peavad olema kehtestatud piisavad ja homogeensed eeskirjad.
4.1.4.
Lisaks taskukohase energia ja tehnoloogiliste lahenduste kättesaadavusele tuleks asjakohaselt arvesse võtta ka energiatõhusust.
Kõigis ELi pikaajalises heitkoguste vähendamise strateegias kindlaks määratud stsenaariumides 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks on oluline roll energiasäästul (1).
Tähtis roll ressursi- ja energiamahukate tööstusharude energia- ja ressursitarbimise vähendamises on ka üleminekul ringluspõhisemale majandusele.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en