C 152/30
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
tähelepanuta, sest nad kas ei taotle töötushüvitist või ei registreeri end tööhõiveametites ning teenivad elatist hoopis fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjatena, tehes platvormitööd või töötades varimajanduses.
Seepärast võib eeldada, et tegelikud näitajad võivad olla Eurostati teatatud andmetest veelgi halvemad.
3.2.
Lisaks on COVID-19 kriis süvendanud veelgi mittetöötavate ja mitteõppivate noorte olukorda.
Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv Euroopas, eriti sellistes riikides nagu Itaalia, Kreeka, Bulgaaria ja Rumeenia, on kriitiline ja koolist väljalangemise, asjakohase nõustamise puudumise, töökohtade kadumise ja töövõimaluste puudumise tõttu taas tõusuteel.
Seda haavatavate noorte inimeste kategooriat ähvardab tõsine tõrjutuse, vaesuse ja püsiva tööturult kõrvalejäämise oht.
3.3.
Mittetöötavad ja mitteõppivad noored on lai kategooria, mis hõlmab heterogeenset elanikkonda, sealhulgas töötuid, koolist väljalangenuid ja kõiki neid heitunud kõrgkoolilõpetajad, kes ei ole ikka veel tööd leidnud, ning teisi noori, kes on eri põhjustel tööturult kõrvale jäänud.
Töötud on vaid laiema mittetöötavate ja mitteõppivate noorte kategooria alarühm ning töötute ja mittetöötavate ja mitteõppivate noorte rühmade kattumine muutub aja jooksul ja on riigiti erinev (8).
3.4.
Mittetöötavate ja mitteõppivate noorte suur arv kujutab endast suurt kahju meie majandusele ja ühiskonnale.
Asjaomaste isikute pettumuse või tõrjutuse tundega kaasneb ka suur poliitiline oht meie demokraatlike ühiskondade stabiilsusele.
Haridus- ja sotsiaalsüsteemide suutmatus seda nähtust ära hoida või mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arvu vähendada osutab sellele, et puudub laialdaselt toetatud tõhus poliitika võrdsete võimaluste edendamiseks kogu Euroopas.
3.5.
Käesolev kriis puudutab eriti ebatüüpilistes ja mitmekesistes töösuhetes töötajaid (9) (juhutöö, vautšeripõhine töö, platvormitöö, juhutöö ja koostööpõhine töötamine jne) (10) ning kahjuks on nende töövormide puhul ülekaalus noored.
Sellistel töökohtadel võib sageli olla madal palk, ebaregulaarne tööaeg, vähene töökohakindlus ja vähene või puuduv sotsiaalkaitse (tasustatud puhkus, pension, haiguspuhkus jne).
Sageli ei vasta selline töö töötushüvitise saamise ega valitsuste rakendatud lühendatud tööaja kavade nõuetele (11).
Seda tüüpi tööd tehakse peamiselt sektorites ja tööstusharudes, mida COVID-19 pandeemia eriti mõjutab, näiteks turismi-, hulgi- ja jaemüügi, majutus- ja toitlustussektoris (12).
Teisest küljest võivad uued töövormid olla võimalus noortele, kes elavad maa- või äärepoolsetes piirkondades, või puuetega noortele, üliõpilastele ja noortele vanematele, ning seetõttu on inimväärsed palgad ja sotsiaalkindlustus asendamatud.
3.6.
Tööhõive ees seisvad takistused, nagu liikuvus, digikirjaoskus, tervis ja ebakindlad elamistingimused, sealhulgas eluaseme või sotsiaalkindlustuskaitse puudumine, tuleks kindlaks teha ja neid tuleks riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades arvesse võtta.
Komitee leiab, et liikmesriigid võiksid jälgida neid takistusi noorte integreerimisel tööturule kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teha konkreetseid ettepanekuid nende kõrvaldamiseks oma vastavate riiklike taaste- ja vastu­ pidavuskavade raames.
4.
Konkreetsed märkused 4.1.
COVID-19 järgset taastumist tuleks näha võimalusena.
Majandus ja ka tööturg on üle elanud šoki.
4.2.
Riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad kujutavad endast enneolematut muutuste edendamise ja toetamise võimalust, mida tuleb kasutada dialoogi, avatust ja läbipaistvust nõudva kaasava valitsemisega.
Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade raames rahastatavatesse meetmetesse peaksid olema kaasatud kohalikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuü­ hiskond, sealhulgas noorteorganisatsioonid, et luua osalusel põhinev valitsemine, mis suudab tuua kaasa üksmeele, usalduse ja õiglustunde riiklike taaste- ja vastupidavuskavade suhtes.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. ja Picarella, F., „Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation“, Euroopa Parlament, Luksemburg, 2021.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.
https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound, „COVID-19: Implications for employment and working life“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luksemburg, 2021.
Spasova, S., Bouget, D., Ghailani, D. ja Vanhercke, B, „Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe“, 2017.