6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/25
4.10.
Komitee on seisukohal, et mida nooremas eas inimesi on võimalik vabatahtliku tegevusega tutvustada, seda tõenäolisem on, et nad kasvavad sotsiaalselt kaasatud ja tegutsevateks täiskasvanuteks, kes annavad oma panuse Euroopa tulevikku.
Tuleks soodustada selliseid algatusi nagu teenindusõppeprogrammid koolides ja perekondlik vabatahtlik tegevus.
Vajaduse korral tuleks kohandada õigusraamistikke, et ka noorematel inimestel ja lastel oleks võimalik vabatahtlikuna tegutseda.
Noorteorganisatsioonidel on selles protsessis väga oluline roll ja seepärast peaksid nad saama avaliku sektori asutustelt sobivat ja piisavat tuge.
5.
Vabatahtlike roll kogukonnas 5.1.
Ei ole kahtlust, et vabatahtlikud loovad olulist majanduslikku, keskkonnaalast ja ühiskondlikku väärtust.
Mittetulundusühendustes on vabatahtlikud sageli olulised ülesannete tõhusa täitmise tagamiseks, olles nende organisatsioonide üks tähtsamaid ressursse.
Välismaailm tunnustab neid sageli nende ühenduste tegevuse sümbolina.
Paljude, eriti noorte jaoks on vabatahtlik tegevus midagi erilist.
Sageli on see esimene tegevus, mille käigus antakse neile võimalus tegeleda reaalsete sotsiaalsete vajadustega ja neil on võimalik kiiresti näha oma tegude mõju aktiivsete kodanikena, mis vähendab märkimisväärselt sotsiaalse tõrjutuse ohtu. 5.2.
Paljudel juhtudel muutub kodanikele juriidiliselt üha keerulisemaks organiseerumine ühiste mureküsimuste lahendamiseks ja inimeste kaasamine vabatahtlikena, kes panustavad ühiskonda isiklikku kasu taotlemata.
Tuleks tagada ühinemisõigus ja rahastamine riiklikest vahenditest ning toetus kodanikuühiskonna organisatsioonidele.
Komitee rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamine riiklikest vahenditest aitab oluliselt kaasa mitte ainult nende funktsioonile ja rollile ühiskonnas, vaid aitab ka säilitada nende sõltumatust ja võimet tagada sisemised demokraatlikud protsessid, mis võimaldavad nende liikmete soove ilma välise sekkumiseta tunnistada ja esindada.
5.2.1.
Hästi toimiv kodanikuühiskond on märk elujõulisest demokraatiast ning aitab suurel määral kaasa elukvaliteedi ning rahu ja stabiilsuse tagamisele.
Osalusdemokraatia täiendab esindusdemokraatiat, mitte ei ohusta seda.
5.2.2.
Vabatahtlike tegevust koordineerivate organisatsioonide puhul võimaldab rahastamine riiklikest vahenditest pakkuda konkreetse võimendusmehhanismi kaudu ühiskonnale palju suuremat kasu – sellist, millel on tegelik majanduslik väärtus. 5.3.
Inimesed tegelevad nüüd Euroopas üha tõenäolisemalt lühiajaliste vabatahtlike tegevustega, millest nad saavad sageli selget isiklikku kasu, nt tegutsemine vabatahtlikuna festivalil või kontserdil, selle asemel et võtta endale pikaajaline kohustus tegeleda konkreetse ühiskondliku vajaduse rahuldamisega.
Komitee soovib, et poliitikakujundajad teeksid rohkem, et edendada vabatahtliku tegevuse lisaväärtust sotsiaalse kapitalina, mitte lihtsalt isikliku võimaluse või mehhanismina personalikulude kokkuhoiuks.
Avaliku sektori asutused peavad aitama vabatahtlikel ja nende tegevust toetavatel organisatsioonidel oma väärtust ja mõju paremini tutvustada, et jätkata vabatahtlike ligitõmbamist, sest kodanike ees seisab üha suurem valik, kuidas oma vaba aega kasutada. 5.4.
COVID-19 pandeemia ajal on paljud poliitikakujundajad ja tavakodanikud näinud vabatahtliku tegevuse erilist potentsiaali ja reaalset mõju – nii struktureeritud tegevusi, mida koordineerib avaliku sektori asutus või organisatsioon, kui ka individuaalseid ajutisi tegevusi, mis võetakse ette spontaanselt sooviga aidata.
Komitee avaldas tunnustust sadadele tuhandetele vabatahtlikele kogu Euroopas, kes 2020. aastal pandeemia tõttu abi vajanud inimesi abistasid, andes oma kodanikusolidaarsuse auhinna (15) organisatsioonidele ja üksikisikutele, kes tegelevad COVID-19 mõjuga seotud vabatahtliku tegevusega. 5.5.
Töötajatel, kelle tööaeg ei ole väga korrapärane ega tööelu väga stabiilne, on vabatahtlikuks tegevuseks pikaajaliste kohustuste võtmine keerulisem.
Näiteks kauplusetöötajatel, kellele teatatakse vaid 24 tundi ette, kas neil on vaja tööle minna, on üha raskem vabatahtlikku tegevusse panustada.
Sama kehtib ka näiteks paljude väljakutse alusel töötajate kohta.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlike organisatsioone tuleks toetada oskusteabega, sealhulgas heade tavadega, selle kohta, kuidas suutlikkust suurendada, et tulla toime võimalike vabatahtlike muutuva kättesaadavusega ja töötada välja uusi viise vabatahtlike haldamiseks. 5.6.
Sotsiaalne suhtlus kui ravim (16) on vahend halva tervise vastu võitlemiseks ilma ravimite väljakirjutamiseta või koos nendega.
Vabatahtlikust tegevusest on saanud tõhus ja üha populaarsem osa sotsiaalse suhtluse kui ravimi skeemidest.
Uuringud tõestavad, et vabatahtlikul tegevusel on positiivne mõju vaimsele tervisele ja et vabatahtlikus tegevuses osalemine
(15) (16)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodanikusolidaarsuse auhind.
„The Healing Power of Social Prescribing“ ja „Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing“ – Euroopa Vabatahtlike Keskus, 2019.