6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/23
3.7.
Paljud vabatahtlikud üle Euroopa osalevad tegevuses, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni pikaajaliste ELi projektidega (mis on Euroopa tuleviku jaoks väga tähtsad, näiteks sellistes valdkondades nagu vaktsineerimine, digipööre, kliimaküsimused, finantsreformid, tuumaenergiaalane arutelu, tööturureformid jne).
Kuna kodanikel on vaja saada faktidel põhinev ja erapooletu pilt ELi institutsioonide peamistest ettepanekutest, enne kui nad saavad neid toetada, kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles aktiivselt toetama sellist vabatahtlike tegevust, mis võib aidata suurendada kodanike toetust olulistele ELi projektidele, sealhulgas vähendades valeteabe ja kallutatud teabe ohtu.
3.8.
Projektide ühekordse kindlasummalise rahastamise kasv peaks võimaldama tunnistada vabatahtlike panust ELi toetuste kaasrahastusena.
See aga ei toimi praktikas siiski hästi, sest vabatahtliku tegevuse ajalist panust ei saa üldjuhul organisatsiooni raamatupidamisarvestusse lisada.
Lisaks nõuavad paljud ELi toetusi haldavad asutused maksekviitungite esitamist ühekordsete kindlasummaliste maksete täissummade kohta – see on midagi, mis läheb vastuollu rahastamisviisi kui arvutusmeetodi eesmärgi ja mõttega.
Komitee kordab sellega seoses oma 2006. aastal (11) ja 2013. aastal (12) vastu võetud arvamustes esitatud taotlusi ning avaldab kahetsust, et neid ei ole veel täielikult rakendatud.
Komitee märgib, et Euroopa Nõukogu rahastamisprogrammides on olemas mehhanism vabatahtliku tegevuse aja lisamiseks nende toetuste kaasrahastusse.
3.9.
Komitee toetab kindlalt Euroopa vabatahtliku tegevuse pealinna konkurssi, (13) mille Euroopa Vabatahtlike Keskus algatas 2013. aastal osana Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 pärandist, mis ühendab kohaliku vabatahtliku tegevuse poliitika ja tavad Euroopa konteksti ning Euroopa väärtuste ja poliitikaraamistikega.
Komitee kutsub kõiki ELi institutsioone üles seda algatust soodustama ja toetama, pöörates erilist tähelepanu ka piirkondlikule tasandile, et tuua kodanikud ELi poliitikakujundajatele lähemale ning näidata ELi tasandil toetust solidaarsusel põhinevale tegevusele ja aktiivsetele kodanikele, kes aitavad kaasa Euroopa tulevikule.
Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles aktiivselt toetama heade tavade levitamist avalikus poliitikas, millega toetatakse vabatahtlikku tegevust kohalikul tasandil, kasutades eelkõige näiteid kohalikest omavalitsustest, kes on olnud Euroopa vabatahtliku tegevuse pealinnade konkursi kandidaadid ja võitjad.
4.
Vabatahtliku tegevuse suundumused 4.1.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et käimasolevad demograafilised muutused mõjutavad vabatahtlike tegevust lähiaastatel.
4.1.1.
Euroopas on vananev rahvastik ja madalam sündimus.
See tähendab, et rohkem oskuslikke vabatahtlikke on kauem saadaval, aga on ka rohkem eakaid, kes vajavad vabatahtlike tuge, sest nad elavad kauem.
Sündimuse vähenedes ei pruugi aga jätkuda nooremaid inimesi vabatahtlikeks ja vaja on rohkem vastastikuseid projekte täiskasvanutele ja vanematele vabatahtlikele.
4.1.2.
Euroopas on üha mitmekesisem ja muutuvam elanikkond ning sotsiaalse kaasatuse tagamiseks tuleb teha rohkem.
Liikmesriikidel ei ole võimalik selle kõige eest maksta riigi vahenditest ja isegi kui neil vahendeid oleks, ei ole asi ainult rahas.
Tõeliseks kaasamiseks on vaja inimlikumat ja solidaarsusel põhinevat lähenemist.
Selleks on vaja vabatahtlikke, kes tegutsevad solidaarsusest üksteisega.
Vaja on suuremaid jõupingutusi üksinduse vastu võitlemiseks ja sotsiaalteenuste toetamiseks, kui perekonnad on rohkem riikides ja kogu mandril laiali.
Komitee on seisukohal, et ELi, liikmesriikide ja kohaliku tasandi ametiasutused peaksid selleks valmis olema ning see protsess peab hõlmama vabatahtliku tegevuse laiendamiseks soodsate tingimuste loomist.
4.1.3.
Liikmesriikides kogutakse vähem makse ja vähendatakse riigieelarveid, kuid samal ajal on teenuste järele suurem nõudlus.
Suurem ebavõrdsus ja vaesus toovad elanikkonna hulgas kaasa suuremad vajadused, kuid see on vastuolus rahastamise vähenemisega kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks, mis võiksid – vabatahtlike toel – palju ära teha üksikisikute ja perede olukorra parandamiseks.
Komitee juhib tähelepanu vajadusele saavutada parem tasakaal.
4.2.
Komitee rõhutab, et käimasolevad muutused elustiilis ja sotsiaalset tunnustust tagavate tegevuste liikides või vajadus arendada uusi oskusi, mis võivad nooremale põlvkonnale kutsealaselt kasulikud olla, võivad põhjustada ebakõla kodanike vabatahtlikust tegevusest huvitatuse ja vabatahtliku tegevuse tegelike võimaluste vahel, ning et vabatahtliku tegevuse tase võib seetõttu langeda, hoolimata suurest nõudlusest ja pakkumisest.
Seda nähtust tuleb pidevalt jälgida, et avalikus poliitikas saaks õigel ajal kohandusi teha.
(11) (12) (13)
SOC/243 – „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas“ (ELT C 325, 30.12.2006, lk 46).
ECO/343 – „Statistiliste vahendite kasutamine vabatahtliku töö hindamiseks“ (ELT C 170, 5.6.2014, lk 11).
Euroopa vabatahtliku tegevuse pealinn.