6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/21
ettevalmistustööd, mis peaks ILO raamettepaneku põhjal viima ELis teadusuuringute korraldamise üksikasjalike eeskirjade koostamiseni.
Komitee avaldab kahetsust, et pärast vabatahtliku tegevuse väärtuse hindamise ühise süsteemi loomist ei ole Euroopas edusamme tehtud.
Komitee kutsub seepärast komisjoni uuesti üles otsustavalt tegutsema, et rakendada komitee soovitusi, rõhutades, et ilma usaldusväärsete andmeteta on võimatu teostada ükskõik mis valdkonnas tõhusat poliitikat.
2.6.1.
Komitee rõhutab, et igakülgset kasu tooks parem andmete kogumine, et lisaks SKPle ja majanduslikule väärtusele uurida näiteks ka vabatahtlikule tööle pühendatud aega, vabatahtlike vanust, sugu, tegevusvaldkondi ja lisaväärtust ühiskonnale üldisemalt, nagu tervis ja heaolu, elukvaliteet ja sotsiaalse ühtekuuluvuse näitajad.
2.6.2.
Vaid vähesed riiklikud statistikaasutused on algatanud ja korraldanud uuringuid vabatahtliku töö kohta ILO metoodika alusel ning Poola on ainus riik, kelle riiklik statistikaamet on selliseid uuringuid teinud juba kaks korda – 2011. ja 2016. aastal ning veel üks uuring on kavandatud 2022. aasta algusesse.
2011. aasta uuringus arvestati vabatahtliku töö väärtuseks umbes 2,8 % SKPst, (5) 2016. aasta uuringus ligikaudu 1,2 % SKPst (6).
See suur lahknevus tulenes teatud muudatustest metoodikas.
Üks neist oli asjaolu, et kui 2011. aastal hõlmasid küsimused vastaja vabatahtlikku tegevust pereliikmete heaks, kelle leibkonnas ta ise ei ela, siis 2016. aastal sellist tegevust arvesse ei võetud.
Teine muudatus oli see, et 2011. aasta küsimused käsitlesid tegevust kogu 2010. aasta jooksul, kuid 2016. aastal võeti arvesse ainult vabatahtlikku tööd, mida oli tehtud uuringule vahetult eelnenud esimese kvartali neljanädalase perioodi jooksul.
See näide näitab selgelt, et võrreldavaid andmeid ei ole võimalik saada ilma Eurostati algatatud ühtse metoodika väljatöötamiseta ELi tasandil.
2.7.
Vabatahtlik tegevus on üksikisikute, kogukondade, keskkonna, majanduse ja laiemalt ühiskonna jaoks väärtuslik kui üks nähtavamaid solidaarsuse väljendusi.
See soodustab ja hõlbustab sotsiaalset kaasatust, loob sotsiaalset kapitali ja avaldab ühiskonda muutvat mõju.
Hästi toimiva kodanikuühiskonna areng koos pühendunud vabatahtlikega võib pakkuda loomingulisi ja uuenduslikke lahendusi ühistele probleemidele.
Vabatahtlik tegevus aitab kaasa majanduskasvule ning väärib sellisena konkreetset ja sihipärast mõõtmist nii majandusliku kui ka sotsiaalse kapitali seisukohast.
See täidab ka keskkonnakaitses üha suuremat rolli ja on paljude vabatahtlike jaoks ülioluline õppimisallikas.
Seda silmas pidades peaks avalik poliitika, mis on otseselt suunatud vabatahtlike toetamisele, kajastama ka vajadust vabatahtlikku tegevust toetava taristu järele koos piisava ja sobiva rahastusega selliste toetusmeetmete jaoks nagu koolitus- ja kindlustuskulud.
3.
Vabatahtlik tegevus ELi tasandil 3.1.
Komitee avaldab kahetsust, et pärast Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 lõppu hakkas vabatahtlik tegevus järk-järgult Euroopa tegevuskavast kaduma.
Ametlikes dokumentides esines see vaid juhuslikult – Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse ja Euroopa solidaarsuskorpuse loomisel ning programmi „Kodanike Euroopa“ prioriteetse teemavaldkonnana.
3.2.
Komitee rõhutab, et liikmesriikides on vabatahtliku tegevuse kohta tehtud vaid piiratud arv uuringuid.
See on hõlmanud vabatahtliku tegevuse eri aspekte (näiteks vabatahtlikus tegevuses osalemise tase, kaasatud inimeste demograafiline profiil ja nende motivatsioon).
Neid uuringuid on võimatu kasutada kogu ELi hõlmava analüüsi tegemiseks, sest puudub järjepidevus metoodikas, muu hulgas esinevad erinevused isegi vabatahtliku tegevuse määratluse ulatuses ja uuringute ajakavas.
Aruanne, mille koostas 2010. aastal komisjoni palvel konsultatsioonifirma GHK, (7) on endiselt viimane olemasolev terviklik ja väärtuslik andmeallikas, hoolimata selle andmete võrreldavuse piiratusest.
3.2.1.
GHK aruanne näitas, et 22–23 % üle 15-aastastest ELi kodanikest osales vabatahtlikus tegevuses, mis on määratletud kui tegevus, millega inimene tegeleb oma vabast tahtest, peamiselt valitsusvälise organisatsiooni raames kasumit mittetaotleval eesmärgil.
3.2.2.
Samas näitas aruanne, et metoodiliste erinevuste tõttu võib kõrvalekalle tulemustes sageli ulatuda 30– 40 protsendipunktini.
(5) (6) (7)
Statistics Poland – Volunteering 2011.
Statistics Poland – Volunteering 2016.
GHK report on Volunteering in the European Union, GHK, 2010.