C 152/196
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
4.7.
Liikmesriikidel on lubatud jätta arvestusest välja heide, mille on põhjustanud äärmuslikud loodusnähtused, nagu tormid, tulekahjud või putukarüüste.
Tehniliselt nõudliku, kuid äärmiselt olulise looduslike häiringute sätte õigeks ja tulemuslikuks kohaldamiseks on hädavajalik metsade looduslikke häiringuid paremini seirata.
Iga liikmesriigi aruandlus peab järgima standarditud protokolli, mis tagaks andmete tõhusa kogumise ja tõlgendamise ning poliitika tõhusa rakendamise ja kavandamise. 4.8.
Andmete analüüs põhineb peamiselt iga liikmesriigi riiklikel metsainventuuridel, mis ei ole omavahel seotud ning on mõnikord puudulikud või ebatäpsed.
Pealegi ei viida kõigis liikmesriikides metsainventuure läbi kuigi sageli.
Komitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku jätkata riiklike inventuuriandmete põhjalikku hindamist 2025. aastal, et seada täpsed eesmärgid ajavahemikuks 2026–2030. 4.9.
Toetada tuleb teadus- ja arendustegevust puitbiomassi kestlikumaks tootmiseks.
Komitee on juba märkinud, et „nende sektorite toetamiseks on vaja intensiivset teadustegevust ja innovatsiooni ning tõendatud süsinikdioksiidi sidujate loomise premeerimist“ (14).
Samuti leiab komitee, et iga liikmesriik peaks välja töötama sihtotstarbelise maksusoodustuste süsteemi, mis hõlbustaks üleminekut, ning soovitab täiel määral kasutada olemasolevaid ÜPP vahendeid. 4.10.
Vaja on ka ettevõtjate ja töötajate oskuste täiendamise ja ümberõppe programme, et tagada juurdepääs kõige uuemale kättesaadavale tehnoloogiale ja digioskustele, mis toetavad kestlikkust.
Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskava saab olla edukas ainult siis, kui sellega kaasnevad haridus- ja koolitusprogrammid, mis suudavad suurendada Euroopa töötajate oskusi, tagades samal ajal konkurentsivõime ja sotsiaalse õigluse.
Seepärast nõuab komitee, et sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna organisatsioonid oleksid täielikult kaasatud nii paketi kavandamise kui ka rakendamise etappidesse. 4.11.
Komitee leiab, et VKEd vajavad nende vajadustest lähtuvat toetavat õigusraamistikku, mis aitaks neil uuendusi teha, laieneda ja kestlikult kasvada.
Kuigi kohanemise rahastamiseks on mitmeid rahastamisvõimalusi, kutsub komitee taas üles „erinevaid valikuid rohkem selgitama, samuti kehtestama kasutajasõbralikke menetlusi, et tagada praktilise tasandi osalejate jaoks õigeaegne juurdepääs rahastusele“ (15). 4.12.
Lõpetuseks tunneb komitee muret selle pärast, et Euroopa rohelise kokkuleppe (õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ kaudu) rakendamise sotsiaalset mõõdet ei võeta arvesse ning et see mõjutab kõige rohkem kodanikke, kuna nad peavad välja vahetama oma auto, maksma rohkem oma kodu kütmise eest, maksma rohkem odavaimate puhkuselendude eest jne.
Seepärast väljendab komitee tõsist muret suuremate arvete pärast, mida leibkonnad peavad tasuma pärast paketi „Eesmärk 55“ rakendamist.
Komitee on samuti veendunud, et ülemineku ajal tuleb erilist tähelepanu pöörata piirkondadele, tööstusharudele ja töötajatele, kes seisavad silmitsi suurimate probleemidega, ning et üleminekut tuleb rakendada „konkurentsipõhise, sotsiaalselt õiglase ja mitmepoolse lähenemisviisiga ning et kodanikuühiskonna, sealhulgas kõigi kodanike, ettevõtjate ja organisatsioonide täieliku osalemise ja toetuse saamiseks tuleb võtta kasutusele asjakohased vahendid“ (16).
Brüssel, 8. detsember 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG
(14) (15) (16)
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (ELT C 374, 16.9.2021, lk 84).
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Puhas planeet kõigi jaoks – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (ELT C 282, 20.8.2019, lk 51. )