6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/195
3.8.
Lisaks võib oskuste, teadmiste ja toetuse edendamine põllumajandustootjate ja metsamajandajate tasandil suurendada uute kestlike tavade ja murrangulise tehnoloogia rakendamist (nt täppispõllumajandus, tehnoradade kasutamine põllul, jäätmete nõuetekohane kõrvaldamine, keemiliste pestitsiidide kasutamise vähendamine või vältimine, maa-alal geneetilise mitmekesisuse säilitamine jne).
Komitee kiidab heaks komisjoni kavatsuse teha ettepanek õigusraamistiku kohta, mis käsitleb CO2 sidumist põllumajandussektoris.
3.9.
Kliimamuutuste kiire ja tulemusliku käsitlemise tagamiseks on vaja üleilmseid kooskõlastatud meetmeid.
Nagu nähtub valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli 2021. aasta aruandest, (9) on teaduslikult tõendatud, et hiljutised sagedased katastroofid Euroopas on selgelt seotud soojema kliima ja suurenenud kasvuhoonegaaside heitega.
Lisaks on selles märgitud, et inimtegevuse mõjul on vähemalt viimase 2 000 aasta jooksul kliima soojenenud enneolematu kiirusega.
Seetõttu leiab komitee, et ELi pingutusi tuleb täiendada sihipäraste ja tulemuslike meetmetega rahvusvahelisel tasandil, et tagada üleilmne kaasatus, koormuse õiglane jagamine ja aus konkurents.
4.
Konkreetsed märkused 4.1.
Seadusandlik pakett „Eesmärk 55“ on suurepärane ja ambitsioonikas samm ning tõestab taas, et EL on kliimamuutuste vastases võitluses esirinnas.
Samuti on see suurepärane aruteluteema enne ÜRO 26.
kliimamuutuste konverentsi Glasgows, kus EL peaks püüdma ülejäänud maailma veenda, et nad peavad kiiresti võtma sarnaseid meetmeid.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et koordineeritud üleilmne reageerimine on ainus tõhus viis kliimamuutustega tegeleda ning et koostöö meie partneritega G7s, G20s ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides on viis, kuidas edasi liikuda.
4.2.
Põllumajandusmaa vähenemine mulla degradeerumise, linnastumise ja maa hülgamise tõttu on juba aastaid olnud keeruline probleem kõigis liikmesriikides.
Maakasutuse planeerimine on ELi kestliku arengu jaoks väga oluline ning komitee kutsub üles pöörama erilist tähelepanu loodusvarade tõhusale kasutamisele, eriti kuna rahvastiku suurenedes hakkab maad nappima.
Komitee on juba teinud ettepaneku ühtse ELi raamistiku kohta, mis kaitseks põllumajandusmaad (10).
4.3.
Selleks et suurendada tootlikkust ja parandada süsiniku säilitamist põllumajandussektoris, kutsub komitee üles laialdaselt populariseerima ja toetama kestlikke põllumajandustavasid, nagu külvikord, orgaaniliste jäätmete taas­ kasutamine, täppispõllumajandus jne.
Samuti tuleks põllumajandustootjatele pakkuda vajalikke rahastamisvõimalusi ja ajakohastatud teavet parimate põllumajandustavade ja mulla kvaliteedi parandamise võimaluste kohta.
Kõigis liikmesriikides tuleb maad hoolikalt majandada, tagades õige tasakaalu konkurentsivõime ja kestlikkuse vahel.
4.4.
2021. aasta märtsis avaldas Euroopa Komisjon mahetootmise arendamise tegevuskava, (11) et aidata liikmesriikidel saavutada 2030. aastaks eesmärk, mille kohaselt haritakse 25 % põllumajandusmaast mahepõllumajanduslikult.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et on oluline suurendada mahepõllumajanduse osakaalu, mis tähendaks põllumajandussektorile tohutut hüpet kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ja elurikkuse säilitamisel.
Komitee juhib tähelepanu ka muudele võimalustele, kuidas vähendada maa hõivamise ohtu, nt agroökoloogia, agrometsandus, permakultuur, otsekülv jne.
4.5.
Arvud näitavad, et biomassi põletamine on alates 2000. aastast kahekordistunud ja pool kogu raiepuidust põletatakse energia saamiseks (12).
Komitee arvates on selline negatiivne surve metsadele viimasel ajal viinud süsiniku sidumise vähenemiseni, ning ta leiab, et kuigi puidupõhisel ja muud liiki bioenergial on väga suur tähtsus, tuleks seda kasutada ainult siis, kui biomassi toodetakse kestlikult.
Lisaks on komitee juba maininud, et „keskkonnaalase terviklikkuse kahjustamise vältimiseks ei tohiks teiste sektorite fossiilkütustest pärit heiteid kompenseerida metsade kui sidujatega nii, et see vähendaks puidu kättesaadavust biomajanduse eesmärgil“ (13).
4.6.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et biomassi importimisega kaasnevad konkreetsed riskid, mida ELi määrus ei kata.
Seepärast on vaja ulatuslikke rahvusvahelisi kokkuleppeid, et tagada ühtsel turul võrdsed tingimused, samal ajal kui ELi kaubanduspoliitika peaks aitama vältida sellise biomassi importimist, mille tulemuseks on raadamine päritoluriikides.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC – AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maa kasutamine toiduainete jätkusuutlikuks tootmiseks ning ökosüsteemi teenusteks“ (ELT C 81, 2.3.2018, lk 72).
Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele mahetootmise arendamise tegevuskava kohta COM(2021) 141 final).
ELi kliimapoliitikale ohverdatud metsad.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Jõupingutuste jagamist käsitlev otsus 2030.
kliima- ja energiapoliitika raamistikus ning maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (LULUCF) pärinevad heited“.