C 152/178
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
3.3.
Samuti tuleb arvesse võtta seda, kuidas kliimaküsimusi lahendatakse kogu maailmas, ning vältida lahknevusi, mis võivad seada Euroopa ettevõtted ebasoodsasse olukorda ja/või põhjustada sotsiaalseid probleeme, näiteks energiaostuvõi­ metust või liikuvusvaesust.
Komitee kahetseb, et nendele probleemidele on liiga vähe tähelepanu pööratud ja pakutud lahendused ei tundu täiesti piisavad.
3.4.
Sotsiaalse mõju osas tekib ilmne vajadus oskuste täiendamise ja ümberõppe järele, et töötajatel oleks võimalik kohaneda ja et tagada neile uued vajalikud oskused.
Lisaks põhjustab selline leibkondadele avalduv mõju nagu suuremad elektri- ja liikuvuskulud tõenäoliselt energiaostuvõimetust ja liikuvusvaesust, kusjuures liikuvusvaesus on iseäranis valdav kaugetes ja hõredalt asustatud piirkondades.
Nende probleemide lahendamiseks on kavas võtta mitmesuguseid leevendusmeetmeid, mida rahastatakse suures osas heitkogustega kauplemise süsteemi tuludest, sealhulgas liikmesriikidele kuuluvatest tuludest ja kavandatud kliimameetmete sotsiaalfondi rahastamiseks mõeldud tuludest.
Komitee võtab teadmiseks, et nende probleemide lahendamiseks olemasolevad vahendid sõltuvad nende ettepanekute saatusest, mida kaasseadusandjad alles menetlevad.
Komitee hinnangul on nende probleemide lahendamise kulud märkimisväärsed ja püsivad.
Seepärast kahtleb komitee samuti, kas olemasolevatest vahenditest piisab isegi siis, kui rahastamisettepanekud märkimisväärsete muudatusteta heaks kiidetakse, pidades meeles kavandatud üleminekuga seotud inimeste hulka ja selleks vajalikku aega.
3.5.
Kuigi CO2 heite vähendamise kiirem tempo ja suured eesmärgid ning kasvuhoonegaaside saastekvootide väiksem kättesaadavus toovad kaasa keskkonnakasu, tähendavad need ühtlasi suuremaid kulusid kõigile heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud sektoritele.
Ehkki tänu lubatud heitkoguse ühikute tasuta kättesaadavaks tegemisele ja mõne sektori puhul piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi rakendamisele kulumõju väheneb, ei kohaldata neid meetmeid kõigile sektoritele, mis kasutavad energiat mitmesugustes protsessides ja hakkavad siseturul rinda pistma kolmandate riikide konkurentidega.
Samuti ei kaitse need meetmed suurenenud kulutaseme tõttu ELi ettevõtteid välisturgudel valitseva ebasoodsa konkurentsiolukorra eest.
3.6.
Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et jääb lahtiseks, kas heitevabad tooted muutuvad piisavalt ligitõmbavaks, et kompenseerida heitkogustega kauplemise süsteemist tingitud kulude erinevust, või kas heitkogustega kauplemise süsteemiga samaväärset kulumõju avaldavad meetmed võetakse maailmaturgudel üldiselt kasutusele.
Kui seda ei juhtu, võib Euroopa ettevõtete konkurentsivõime maailmaturul muutuda problemaatiliseks.
Seetõttu tekib küsimus, kas kolmandatesse riikidesse eksporditavad tooted või teenused tuleks heitkogustega kauplemise süsteemist välja jätta või tuleks kaaluda muid toetusmeetmeid.
Tundub kaheldav, kas innovatsioonitoetusest, mis näib olevat ainus WTO raamistikuga kooskõlaline toetusmeede, piisab võimaliku konkurentsivõimeprobleemi lahendamiseks.
3.7.
Samuti tuleb küsida, kas heitkogustega kauplemise süsteemi muutmisest tingitud kulutaseme tõus võib negatiivselt mõjutada COVID-19 kriisi järgseid taastumisväljavaateid.
Komitee kahtleb, kas seda ohtu on piisaval määral arvesse võetud.
3.8.
Komiteel on hea meel tõdeda, et heitkogustega kauplemise süsteemi ettepanekus nähakse ette kasutada heitkogustega kauplemise süsteemi tulusid mitmel viisil – kas komisjoni omavahendite kaudu või kooskõlas liikmesriikide tulude kasutust käsitlevate sätetega – kestlikkuse, sealhulgas sotsiaalse mõju edendamiseks üleminekul CO2-neutraalsele ühiskonnale.
3.9.
Komitee rõhutab, et eespool esitatud märkusi ei tuleks käsitada mitte selliselt, nagu oleks küsimärgi alla seatud kiireloomuline vajadus võtta meetmeid heite negatiivse kliimamõju leevendamiseks, vaid kui hoiatust ohust, et sellel võib olla negatiivne mõju nii ühiskonna kui ka konkurentsivõime seisukohast, kui eespool tõstatud küsimusi ei käsitleta ega lahendata.
Meretranspordile laiendamine 3.10.
Komitee peab teretulnuks asjaolu, et kõigi ELi sadamatesse saabuvate või sealt väljuvate laevade suhtes kehtivad samad eeskirjad.
Sellest hoolimata on muidu HKSiga hõlmatud ELi laevaomanike või käitajate kulude tase kõrgem kui ELi-välistel konkurentidel, kes pealegi sageli vähendavad oma kulusid sotsiaalse dumpingu kaudu.
EL peab sellistele probleemidele rohkem tähelepanu pöörama.
3.11.
Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et meretransport on üks neid sektoreid, kus on eriti keeruline ja kulukas CO2 heidet vähendada, ning et seetõttu võib meretranspordi hõlmamine põhjustada lubatud heitkoguse ühikute üldist hinnatõusu, mis mõjutaks heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate sektorite konkurentsivõimet üldiselt.