6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/173
4.
Erimärkused: metsade majanduslik ja sotsiaalne roll 4.1.
Metsad rahuldavad väga mitmesuguseid igapäevavajadusi, pakkudes toorainet tööstus- ja tarbekaupade valmistamiseks, ruumi vaba aja veetmiseks ja tervislikku toitu, mida kodumajapidamised saavad otse kasutada.
Seega on metsadel nii puidupõhises kui ka muus biomajanduses ning samuti inimeste tervise ja vaimse heaolu toetamisel väga tähtis roll.
4.2.
Metsapõhine biomajandus toetub mitmekesistele väärtusahelatele, hõlmates metsaomanikke ja mitmesuguseid eri tööstusvaldkondi ja teenuseid alates metsandusmasinate ja transpordi ettevõtetest ning lõpetades puidutöötlusettevõtetega, alates kohalikest mikroettevõtetest, ühistutest ja VKEdest ning lõpetades suurte rahvusvaheliste ettevõtetega.
Tänu sellele annab metsapõhine biomajandus paljudes valdkondades ja eri kohtades inimestele tööd ning on seega maapiirkondadele väga tähtis.
4.3.
ELis kasutatakse ümarpuitu enamasti tööstusliku toorainena (palgid ja puidumass), puidu kütusena kasutamine varieerub aga liikmesriikide vahel oluliselt (5).
Prognoositakse nii traditsiooniliste kui ka uute puidutoodete üleilmse nõudluse suurenemist, välja arvatud printeripaberi puhul.
Komitee soovitab tagada, et normid ja standardid ei takistaks, vaid hoopis soodustaksid puidupõhiste toodete kasutamist ja puitehitust, tagades samal ajal, et tarbijaid teavitatakse asjakohase märgistuse abil korrektselt sellest, et nimetatud tooted võivad sisaldada mittepuidulisi materjale.
4.4.
Praegused head tavad viitavad sellele, et eri tüüpi puid ja puu eri osi kasutatakse neil eesmärkidel ja nende toodete jaoks, mille jaoks need kõige paremini sobivad, seega luuakse loodusvarasid raiskamata kõige rohkem lisandväärtust.
Suur osa puidupõhisest energiast saadakse harvendamisest, raiejääkidest ja puidutöötluse kõrvalsaadustest.
Tselluloositehased on hea näide kõrvalsaadusena elektrit ja soojusenergiat tootvatest tehastest.
Kõrvalsaadusi ja jääke kasutatakse lisaks toorainena ka olemasolevates tööstuslikes protsessides ning üha enam ka uute biotoodete valmistamiseks.
4.5.
Komitee rõhutab, kui tähtis on metsapõhistes väärtusahelates intensiivselt arendada kestliku ja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise biomassi tootmise tehnoloogiat ja lahendusi, tõhusat energia- ja materjalikasutust ning ringmajanduse meetodeid.
Digitehnoloogial, sealhulgas tehisintellektil, on märkimisväärne potentsiaal toetada metsama­ janduse, tööstuslike protsesside, logistika ja tarneahela partnerite vahelise suhtluse arengut ja optimeerimist.
4.6.
Kõige suuremad uuendused aitavad luua uusi materjale ja tooteid, sealhulgas biokemikaale, täiustatud biokütuseid ja tekstiilikiude, millest mõned on väikesemahulised, kuid suure lisandväärtusega tooted.
Kuna uute toodete arendamine toimub sageli juba käimasoleva tootmise kontekstis, arenevad traditsioonilistest tootmisüksustest välja uued ärialased ökosüsteemid, mis hõlmavad väga mitmesuguseid ettevõtteid, eelkõige VKEsid.
4.7.
Oskuste arendamine on üks metsapõhiste tegevuste digi- ja roheülemineku eeltingimus.
See on ka vajalik vahend tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale.
Uue nõudlusega oskuste järele tuleb arvestada kutse- ja ülikoolihariduses ning täiendusõppe ja ümberõppe korraldamisel.
Lisaks on vaja praktilisi nõustamisteenuseid, et aidata ettevõtetel, eriti väikeettevõtetel, täita uusi nõudeid.
4.8.
Komitee rõhutab sotsiaaldialoogi rolli oskuste arendamisel ning töötervishoiu ja tööohutuse tagamisel töökohal.
Euroopa Sotsiaalfond+-i vahendite eraldamine kvaliteetsete töökohtade ja nõuetekohaste töötingimuste edendamiseks puidupõhises biomajanduses võib aidata võidelda vaesuse vastu ja vähendada väljarännet maapiirkondadest.
Vaesuse vähendamine aitab vähendada ka ebaseaduslikku, eelkõige kütmise eesmärgil toimuvat metsaraiet.
4.9.
Kuna metsaga seotud töökohtadel töötavad peamiselt mehed ja nendel töökohtadel töötavate inimeste keskmine vanus on suhteliselt kõrge, on tähtis sektorisse meelitada rohkem naistöötajaid ja -ettevõtjaid ning ka noori.
Selleks on vaja teha koostööd, et arendada metsanduse ja metsatööstuse mainet ning suurendada üldsuse teadlikkust tänapäevase biomajandusega kaasnevatest võimalustest.
Samuti on vaja usaldusväärset ühiskondlikku teabevahetust metsade elujõulisuse ja vastupidavuse suurendamise viiside ja eeltingimuste kohta.
(5)
https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e44d803c44340a?t=1608139005821