C 152/172
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
3.
Erimärkused: metsa roll kliimamuutustes ja elurikkuses 3.1.
Metsadel on tähtis roll looduslikes protsessides: süsiniku-, vee- ja toitaineringe reguleerimisel, mulla tekkes ja elurikkuse säilitamisel.
Metsad ise on aga kliimamuutuste mõju suhtes märkimisväärselt haavatavad. 3.2.
ELis on nii metsade kogupindala kui ka kaitsealuste metsade pindala viimastel aastakümnetel suurenenud, metsade juurdekasv ületab langetamise mahu ning mets on oluline süsiniku siduja (2).
Üleilmsel tasandil – eriti troopilistes piirkondades – jätkub aga metsade hävitamine, mis muudab need metsad heiteallikaks ning aitab olulisel määral kaasa elurikkuse pidevale vähenemisele (3).
Komitee rõhutab seega vajadust kaaluda metsade rolli ka üleilmsel tasandil ning kutsub ELi üles aktiivselt toetama metsade kaitset ja säästlikku kasutamist soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete üleilmset rakendamist. 3.3.
Metsadel ja metsapõhisel biomajandusel on kliimamuutuste leevendamisel mitmeid erinevaid funktsioone: süsiniku sidumine ja säilitamine ning fossiilsete toorainete, energia ja toodete asendamine.
Seega esineb eri meetmete vahel koostoimet ja kompromisse (4).
Komitee rõhutab seepärast vajadust arvestada terviklikult kõigi nende mehhanismidega selliste kõige kestlikumate lahenduste otsimisel, mille abil saavutada fossiilkütusejärgne majandus. 3.4.
Süsiniku sidumine ei sõltu pelgalt metsa pindalast, vaid on eelkõige seotud metsade kasvu ja aktiivse fotosünteesiga.
Seega on metsa kui süsiniku siduja potentsiaali kasutamiseks lisaks metsastamisele ja taasmetsastamisele äärmiselt tähtis ka metsade aktiivne majandamine, kasutamine ja uuendamine. 3.5.
Metsade roll süsiniku säilitamisel on samuti mitmetahuline, sest süsinikku ei säilitata ainult puudes ja pinnases, vaid ka puidupõhistes toodetes.
Pika kasutuseaga puidutooted, nagu ehitised ja kvaliteetne mööbel, on sellega seoses kõige tõhusamad.
Ka lühema kasutusajaga metsapõhiste toodete süsinikusisaldus säilib, kui need ringlusse võetakse.
Fossiilsete lähteainete asemel metsapõhiste taastuvate lähteainete kasutamisel hoitakse aga ära süsiniku vabanemine fossiilsest materjalist. 3.6.
Komitee palub ka põhjalikult tegeleda metsade tundlikkusega kliimamuutuste suhtes ja nendega kohanemise vajadusega, sest kliima soojenemine muudab puude ja kõigi organismide seisundit ning sellega kaasnevad ulatuslikumatest põudadest, tulekahjudest, tormidest ja kahjurite levikust tingitud metsakatastroofid.
Teisalt aitavad metsad kaasa kliimamuutustega kohanemisele, kaitstes erosiooni, maalihete ja üleujutuste eest. 3.7.
Metsad, kaasa arvatud majandatavad metsad on väga tähtsad ka elurikkuse jaoks, sest need on elupaigaks enamikule maismaa elurikkusest.
Elurikkust saab säilitada mitmel erineval moel: ohustatud liikide kaitse, selliste kaitsealuste alade loomine, kus inimtegevus on piiratud või keelatud, ning selliste metsamajandamismeetodite rakendamine, mis võimaldavad metsade sotsiaal-majandusliku kasutamise kõrval ka elurikkust säilitada. 3.8.
Pidades silmas asjaolu, et enamikku metsadest majandatakse, rõhutab komitee, kui oluline on metsamajanduse ja elurikkuse kaitse integreeritud käsitlus, mis võimaldab ühendada metsade mitmesuguseid funktsioone.
Komitee tunnustab metsaomanike turupõhiseid ja vabatahtlikke elurikkuse kaitseks ja süsiniku sidumiseks võetavaid meetmeid ning kiidab heaks selliste meetmete arvestuskavade uurimise ja arendamise. 3.9.
Nii metsade süsiniku sidumise võime kui ka elurikkus on liikmesriikide lõikes väga varieeruvad.
Erinevused on osaliselt seotud erinevate looduslike tingimustega ning osaliselt tulenevad metsade majandamise ja kasutamise viisist ajas.
Metsade kaitsmise ja taastamise vajadus varieerub seega ELi lõikes ning seda tuleb taastatavate ja kaitstavate metsade määramisel arvesse võtta. 3.10.
Komitee julgustab jätkama metsi mõjutavate füüsiliste, keemiliste ja bioloogiliste protsesside ning kliimamuutuste, metsade ökosüsteemide ja inimtegevuse vaheliste seoste uurimist, et tagada metsamajandusmeetodite põhinemine usaldusväärsetel teadusandmetel.
Samuti on oluline süstemaatiliselt jälgida metsade seisundit ja jagada selle kohta andmeid, kasutades täielikult ära digivahendid ja -süsteemid ning tagades samal ajal nõuetekohase andmekaitse ja usaldusväärsuse. 3.11.
Komitee kiidab praktilise näidisprojektina heaks kolme miljardi puu istutamise algatuse, mille käigus mõeldakse nõuetekohaselt läbi istutuskohad ja puuliigid, eraldatakse inim- ja rahalised ressursid, istutatakse puud, juhitakse tegevust ning jälgitakse tähelepanelikult arengut ja tulemusi.
Selline metsastamine ei tohi hakata konkureerima maa kasutamisega toiduainete tootmiseks ega jätta tähelepanuta vajadust jätta mõnda kohta avatud maastikke.
(2) (3) (4)
https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020 http://www.fao.org/state-of-forests/en/ https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies