6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/169
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ELi metsastrateegia aastani 2030““ (COM(2021) 572 final) (2022/C 152/28)
Raportöör: Simo TIAINEN
Konsulteerimistaotlus
Euroopa Komisjon, 10.8.2021
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
Vastutav sektsioon
põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon
Vastuvõtmine sektsioonis
25.11.2021
Vastuvõtmine täiskogus
08.12.2021
Täiskogu istungjärk nr
565
Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid)
227/1/6
1.
Järeldused ja soovitused 1.1.
Euroopa Komisjon märgib oma uues, 2030. aastani ulatuvas ELi metsastrateegias õigesti, et metsadel on mitmekülgne roll ning oluline majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane potentsiaal.
Metsade elujõulisus ja hea seisund on üliolulised nii keskkonna- kui ka kliimaalastel põhjustel ning selleks, et suurendada metsapõhist majanduslikku arengut ja inimeste heaolu.
Kuigi komitee tunnistab, et metsastrateegias käsitletakse majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, tuleks seda teha terviklikumalt.
Komitee märgib samuti, et vastuseta jääb küsimus, kuidas tasustada mittekaubanduslikke ökosüsteemi teenuseid, mida pakuvad metsad ja seega metsaomanikud.
Strateegias kirjeldatakse mõningaid positiivseid näiteid ning komitee kutsub üles leidma tulevikuks tõeliselt veenev ja kestlik lahendus.
1.2.
Metsastrateegia peaks ühendama mitmesugused metsade ja metsapõhise biomajandusega seotud poliitikavaldkon­ nad ja strateegiad.
Komitee rõhutab ka seda, kui tähtis on otsuseid teha õigel tasandil kooskõlas pädevusaladega ja subsidiaarsuse põhimõttega.
Kuna ELis esineb väga mitmesuguseid metsi, ei ole olemas ühte kõigile sobivat lahendust ning metsamajandamisega ja metsamajandamise planeerimisega on kõige parem tegeleda riiklikul tasandil, et aidata kaasa ühiste eesmärkide saavutamisele.
ELi tasandi raamistikku on omakorda vaja seoses ühtse turu ning keskkonna- ja kliimaküsimustega, mida ei saa lahendada pelgalt riiklike meetmete abil ning mille jaoks on sageli tarvis ka rahvusvahelist tegevust.
1.3.
Kõigil poliitikakujundamise tasanditel on vaja teha tihedat koostööd ning komitee rõhutab, et kodanikuühiskonna esindajaid, sh ettevõtjaid, ametiühinguid ja keskkonnaorganisatsioone, on vaja põhjalikult kaasata strateegia arendamisse ja jälgimisse, juhtides tähelepanu metsaomanike, tööstuse ja töötajate tähtsusele säästvas metsamajandamises ja metsapõhises biomajanduses.
1.4.
Komitee nõuab sidusat, kindlat, stabiilset, selget ja järjepidevat poliitikat ja õigusraamistikku.
Äärmiselt tähtis on hoiduda olemasolevate laialdaselt kasutatavate kestlikkusalaste mõistete, põhimõtete, kriteeriumite, näitajate, suuniste ja skeemidega kattuvate või vastuolus olevate algatuste ettevõtmisest.
Omandi kaitse ja ettevõtlusvabadus on samuti põhimõtted, mida tuleb au sees hoida.
1.5.
Komitee nõuab mitmesuguste ebaselge mõjuga probleemide tõttu strateegia kõikehõlmavat mõjuhinnangut, et tuvastada mõju turutingimustele, maapiirkondadele ja mitmesugustele rahastamisvajadustele, sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni, oskuste arendamise, taristu, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning elurikkuse suurendamise rahastamisele.