C 152/162
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
liikmesriike üles kasutama ära kliimameetmete sotsiaalfondi koostoimet muude kättesaadavate rahaliste vahenditega ning kasutama seda kõige tõhusamal viisil.
Samas tuleb kliimameetmete sotsiaalfondi loomist vaadelda terve paketi „Eesmärk 55“ kontekstis.
3.3.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et kavandatavad kliimameetmed ja nende mõju võivad veelgi suurendada juba olemasolevat ebavõrdsust.
Komitee palub, et komisjon, nõukogu ja parlament seaksid oma kliimamuutuste leevendamise meetmete keskmesse õiglase ülemineku põhimõtte.
3.4.
Paketis „Eesmärk 55“ ette nähtud meetmete ja üleminekusammude elluviimine toob kaasa ülisuured muutused ning seejuures ei tohi kaotada silmist üksikute liikmesriikide sotsiaalset ja majanduslikku olukorda.
Vastasel juhul seataks ohtu nende meetmete ühiskondlik heakskiit.
Liikmesriigi tasandil tuleb juba praegu arutada ja rakendada paketiga kaasnevaid meetmeid.
Õiglase ökoloogilise ülemineku saavutamiseks tuleb keskenduda õiglasele üleminekule igaühe jaoks.
3.5.
Aastatel 2025–2032 ulatub fondi maht 72,2 miljardi euroni, kasutades selleks 25 % transpordi ja hoonete sektorilt heitkogustega kauplemise süsteemi laekunud tulust.
Võrreldes raskustega, mida heitkogustega kauplemise süsteemi selline laiendamine endaga kaasa toob, on see väga väike summa.
Komitee on seisukohal, et CO2 kõrgema hinnastamise eesmärk ei ole kindlasti suurendada tulusid, vaid suunata turu käitumist vähesaastava tehnoloogia kasutamise poole.
Seega on vägagi tugev kaal argumendil, mille kohaselt peaksid komisjon ja liikmesriigid eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid.
Lisaks näib, et 2032. aastaks seatud tähtaeg ei ole kindel.
3.6.
Mõned sidusrühmad, näiteks tööandjaid ja töötajaid esindavad sotsiaalpartnerid, on olnud heitkogustega kauplemise süsteemi hoonetele ja maanteetranspordile laiendamise suhtes skeptilised ning isegi selle vastu, osutades kütte- ja kütusehindade tõusu eeldatavale sotsiaalsele ja majanduslikule mõjule majanduslikult vähekaitstud leibkondade, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, mikroettevõtjate ning transpordikasutajate jaoks.
Iga hinna eest tuleb vältida ohtu, et Euroopa kliimapoliitika elluviimisel jäetakse tähelepanuta elanikkond ja sellest tulenevalt puhkevad ulatuslikud meeleavaldused, nagu seda olid nn kollaste vestide protestid Prantsusmaal.
Sellega seoses peaks komisjon oma kavad põhjalikult läbi vaatama.
3.7.
Komitee avaldab kahetsust, et komisjon ei analüüsinud paketi „Eesmärk 55“ mõju üksikutele liikmesriikidele ega eri sektoritele.
Komitee arvates tulnuks läbi viia spetsiifiline mõjuhinnang kliimameetmete sotsiaalfondi loomise kohta.
3.8.
Madala sissetulekuga leibkonnad seisavad juba praeguses süsteemis silmitsi erinevate raskustega, mis vajavad lisaks lühiajalistele toetusmeetmetele ka pikaajalisi ning seega kestlikke lahendusi.
Komitee on seisukohal, et EL vajab kindlat rahastamist ELi tasandil, mis leevendaks kliimameetmete sotsiaal-majanduslikku mõju ja tagaks õiglase ülemineku.
Seepärast on komitee arvates ELi tasandil kliimameetmete sotsiaalfondi loomine vajalik ka põhimõtteliselt ning see ei tohiks olla seotud ELi HKSi laiendamisega hoone- ja transpordisektorile.
Komitee lähtub seejuures eelkõige Euroopa Kliimafondi uuringust, (7) mille kohaselt laiendatud ELi HKS üksi ei vähenda maanteetranspordi ja hoonete sektoris heitkoguseid vajalikul määral.
3.9.
Ehkki komitee kiidab põhimõtteliselt kavandatava kliimameetmete sotsiaalfondi loomise heaks, juhib ta tähelepanu asjaolule, et selle rahastamine sõltub heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamisest hoonetele ja transpordile (artikkel 26).
Eluase ja liikuvus on põhivajadused ning nende tagamine on seega osa üldhuviteenustest.
Komitee tunneb muret selle pärast, et heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamisega hoone- ja transpordisektorile kaasnevad kulud kaaluvad üles soovitud kasu ja võivad kaasa tuua hindade kontrollimatu ning seega eksistentsi ähvardava tõusu.
Seetõttu suhtub komitee üldiselt kriitiliselt asjaolusse, et kliimameetmete sotsiaalfond on seotud heitkogustega kauplemise süsteemi kasutuselevõtuga hoone- ja transpordisektoris, ning komiteel oleks heameel, kui ELi eelarvesse lisataks eraldi rubriik, mis on pühendatud rohepöörde sotsiaalsele mõjule.
Pigem tuleks põhimõtteliselt püüelda kliimameetmete sotsiaalfondi loomise poole ELi tasandil.
3.10.
Fond pakub ühelt poolt sotsiaalhüvitisi ja teiselt poolt stiimuleid elektrisõidukite soetamiseks ning investeeringuid laadimistaristusse ja hoonete CO2 heite vähendamisse.
Siiski tuleks arvesse võtta väikese sissetulekuga leibkondade vajadusi ning liikuvuse elektrifitseerimisega seotud meetmed peaksid olema kõikehõlmavad ja tulevikku suunatud, võimaldades väikese sissetulekuga leibkondadel kasutada linnalist elektromobiilsust või uusi ärimudeleid, nagu koossõit.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et heiteta ja vähese heitega liikuvuse propageerimisel ei tuleks keskenduda ainult elektromobiilsusele,
(7)
Euroopa Kliimafond „Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?“ https://europeanclimate.
org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.