C 152/156
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
3.4.
Heitkogustega kauplemise süsteemi tulude reinvesteerimine 3.4.1.
Heitkogustega kauplemise süsteemist saadav tulu tuleb investeerida lennundussektorisse, et toetada sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikku sektorit ning õiglast üleminekut.
On üldteada, et lennundussektori üleminek CO2-neutraalsusele nõuab märkimisväärseid investeeringuid ning heitkogustega kauplemise süsteem annab võimaluse teha selleks vajalikke investeeringuid.
Need investeeringud peaksid keskenduma säästvate lennukikütuste kättesaadavuse ja kasutuse suurendamisele, vähendades samal ajal nende hinda, tagamaks et kasutajad saavad sektori CO2 heite vähendamise käigus säilitada kasumlikkuse.
3.4.2.
Komitee peab kiiduväärseks komisjoni ulatuslikke taotlusi paketi „Eesmärk 55“ lennundusega seotud aspektide osas ning toetab kestliku lennunduse meetmete jätkuvat arendamist nii heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi läbivaatamisel kui ka määruse ettepanekus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks.
Need kaks ettepanekut täiendavad teineteist ja seega tuleks heitkogustega kauplemise süsteemist saadavate tuludega toetada nende eesmärke.
Seepärast tuleks heitkogustega kauplemise süsteemi tulusid kasutada selleks, et parandada säästvate lennukikütuste kättesaadavust ja vähendada nende hinda kogu Euroopa Majanduspiirkonnas.
Lisaks võiks heitkogustega kauplemise süsteem anda rahalist abi lennujaamadele, kütuseettevõtjatele ja maapealse teeninduse ettevõtjatele, et minna üle uutele nõuetele, mis käsitlevad säästvate lennukikütuste kättesaadavust lennuväljadel.
3.4.3.
Tulud tuleks samuti reinvesteerida arendusprojektidesse, millega vähendatakse veelgi lennunduse keskkonnamõju.
Sellised tehnoloogiad nagu vesinikkütused on üks võimalus lennunduse mõju pikas perspektiivis vähendada.
Selline tehnoloogia on aga kulukas ja praegu veel kaugel sellest, et jõuda turul rakendamiseni, kuigi investeeringud vesinikuprojektidesse ja muudesse alternatiivkütustesse toetavad ajapikku kulude vähendamist ja suuremat kasutuselevõttu.
3.4.4.
Tuludega tuleb toetada õiglast üleminekut ka lennundussektori töötajate jaoks, keda kliimamuutused on negatiivselt mõjutanud.
Eeldatakse, et tehnoloogia arenedes muutub teatav lennundustaristu ajapikku sobimatuks.
Need töötajad võivad jääda tööta ning vaja on ümber- ja täiendusõppe võimalusi, et nad saaksid üle minna uutele keskkonnahoidlikele ja jätkusuutlikele töökohtadele.
Selle rakendamiseks võiks luua lennunduse sotsiaalfondi, mis võimaldab lennundustöötajate koolitamist ja üleminekut.
Sellist fondi võiks hallata Euroopa Komisjon, keda toetaksid nii tööandjad kui ka ametiühingud.
3.4.5.
Lisaks fondile peaks komisjon tegema koostööd Euroopa töönõukogude, valdkondlike sotsiaaldialoogi komiteede ja muude ühiste foorumitega, nagu lennunduse ümarlaud, et hinnata läbivaadatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvat mõju kogu selle rakendamise vältel.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata sotsiaaldialoogile töötajatega ning nende vajaduste ja mureküsimuste mõistmisele seoses kestliku lennunduse ja sektori õiglase üleminekuga.
3.5.
Ühendvedude laiendamine 3.5.1.
Ühendveod on lihtne ja kulutõhus viis transpordi kliimamõju koheseks vähendamiseks.
Tänapäeval võimaldavad juba paljud lennuettevõtjad reisijatel osta ühendveopileteid, eelkõige raudtee-ettevõtjatega sõlmitud lepingute kaudu.
Sellised lepingud võimaldavad vähendada lendude üldarvu, kuid edendavad tõhusalt ka kestliku massitranspordi kasutamist.
3.5.2.
Ettepanekuga tuleks julgustada käitajaid arendama oma peamistes transpordisõlmedes ühendveovõrke, et suurendada oma sihtkohtade võrgustikku, vähendades samal ajal tarbetuid ülilühikesi lende.
Seda võiks soodustada, suurendades lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamist nendes lennuettevõtja võrgu osades, kus ei ole mugavaid raudteeühendusi, kui lennuettevõtjad liiguvad lennumarsruutidelt üle muudele transpordiliikidele kui lennundus.
3.6.
Piirkondlik ühendatus 3.6.1.
Alternatiivse transpordiviisi puudumisel on oht, et heitkogustega kauplemise süsteem võib vähendada ühendatust Euroopa äärealadega.
On oluline, et võetavad meetmed ei ohustaks Euroopa äärealade ja liikmesriikide ühendatust.
3.6.2.
Äärealad sõltuvad oma ühendatuse ja majandusarengu tagamisel lennundusest.
See on tingitud nende alade kaugusest, väiksusest, saarelisest asendist ja nende suurest sõltuvusest ühendusteedest mandriga, et pääseda ligi kaupadele ja teenustele ning tagada oma ühendatus ja territoriaalne ühtekuuluvus.