6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/153
1.4.
Finantsvahendajad tuleks ELi heitkogustega kauplemise süsteemist välja arvata, nii et lubatud heitkoguse ühikutega võivad kaubelda ainult käitised, mis tekitavad oma tootmisprotsessis süsinikdioksiidi.
Selle eesmärk on kõrvaldada igasugune spekuleerimise oht ning see sarnaneb Hiina käsitusviisiga, mis keelab finantsasutustel osaleda oma heitkogustega kauplemise süsteemis. 1.5.
Suurem osa Euroopa Majanduspiirkonna välisest liiklusest liigub läbi majanduspiirkonnasiseste või -väliste sõlmlennujaamade.
Praegu on enamikul reisijatel mitmeid võimalusi Euroopa Majanduspiirkonna väliseks lennuks nii sisemiste kui ka väliste sõlmlennujaamade kaudu.
Heitkogustega kauplemise süsteemi suurenenud kulude tõttu on aga märkimisväärne oht, et väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda asuvate sõlmlennujaamade odavamad teenused löövad Euroopa Majanduspiirkonna käitajate hinna alla.
Selle vastu võitlemiseks tuleb lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine heitkogustega kauplemise süsteemi raames asendada sihipärase mehhanismiga ebasoodsa konkurentsiolukorra vastu, et kaitsta Euroopa lennuettevõtjaid ja Euroopa sõlmlennujaamu. 1.6.
EL peab edendama põhjalikumat ja ühtsemat ülemaailmset CO2 hinnastamise reguleerimist ning ta peab olema volitatud pidama sellealaseid läbirääkimisi üleilmsel tasandil.
Lisaks üleilmsetele volitustele teeb komitee ettepaneku kohaldada ühte või mõlemat järgmist mehhanismi, et tagada heitkogustega kauplemise süsteemi õiglane ja jätkusuutlik rakendamine ning toetada lühikeses perspektiivis laiemat rakendamist: a) piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kehtestamine; b) lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise süsteemi asendamine sihipärase kaitsega ebaausa konkurentsi eest. 1.7.
Heitkogustega kauplemise süsteem peaks toetama liikumist säästvamate transpordiliikide suunas, ka lennundus­ sektoris, ning peaks seepärast edendama ärilise lennutranspordi kasutamise vähendamist.
Heitkogustega kauplemise süsteem peaks soodustama säästva ühistranspordi kasutamist ning seega sundima ärilennukite kasutajaid maksma kõrgemaid tasusid. 1.8.
Heitkogustega kauplemise süsteemi tulud tuleks investeerida arendusprojektidesse, millega vähendatakse veelgi lennunduse keskkonnamõju, toetades kulude vähendamist ja säästvate lennukikütuste laialdasemat kasutuselevõttu.
Samuti peaks heitkogustega kauplemise süsteem toetama lennujaamade, kütuseettevõtjate ja maapealsete teenindajate üleminekut uutele eeskirjadele, mis kehtestatakse ReFuelEU ettepanekuga säästvate lennukikütuste kasutamisele Euroopa lennujaama­ des.
Tuludega tuleb toetada õiglast üleminekut ka lennundussektori töötajate jaoks, keda kliimamuutused on negatiivselt mõjutanud.
Selle rakendamiseks tuleks luua lennunduse sotsiaalfond, mis võimaldab lennundustöötajate koolitamist ja üleminekut.
Sellist fondi võiks hallata Euroopa Komisjon, keda toetaksid nii tööandjad kui ka ametiühingud. 1.9.
Ettepanekuga tuleks heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu julgustada käitajaid arendama oma peamistes transpordisõlmedes ühendveovõrke, et suurendada oma sihtkohtade võrgustikku, vähendades samal ajal tarbetuid ülilühikesi lende.
Seda võiks teha, suurendades lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamist nendes lennuettevõtja võrgu osades, kus ei ole mugavaid raudteeühendusi. 1.10.
EL peaks arutama Euroopa töönõukogude, valdkondlike sotsiaaldialoogi komiteede ja muude ühiste foorumitega, nagu lennunduse ümarlaud, läbivaadatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvat mõju kogu selle rakendamise vältel.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata sotsiaaldialoogile töötajatega ning nende vajaduste ja mureküsimuste mõistmisele seoses kestliku lennundusega. 1.11.
Tuleks säilitada ELi äärepoolseimate piirkondade eristaatus ja jätta need piirkonnad ELi heitkogustega kauplemise süsteemist välja ELi toimimise lepingu artikli 349 alusel, mis võimaldab teha nendes piirkondades erandeid ELi õiguse kohaldamisest.
2.
Üldised märkused 2.1.
Komitee peab kiiduväärseks komisjoni algatust, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses lennunduse panusega kogu ELi majandust hõlmavasse heitkoguste vähendamise eesmärki.
Kuigi lennundus ei ole suurim heitetekitaja ühiskonnas ega ka transpordisektoris, peab ta koos kõigi oma sidusrühmadega aitama kaasa kestliku lennundussektori saavutamisele ja kliimaeesmärkide täitmisele, nagu on sätestatud Pariisi kliimakokkuleppes ja paketis „Eesmärk 55“. 2.2.
Selliste algatuste, sidusrühmade kaasamise ja sotsiaaldialoogi abil on võimalik leevendada paljusid lennundussektori töötajaid ähvardavaid sotsiaalseid ja majanduslikke ohte ning komiteel oleks hea meel, kui komisjon teeks jõupingutusi, et tagada, et kõik sidusrühmad, eelkõige ametiühingud ja Euroopa töönõukogud, oleksid kogu kõnealuse ettepaneku vastuvõtmise jooksul kaasatud kliimamuutuste ja õiglase ülemineku teemasse ning kõigisse tulevastesse töödesse säästva lennunduse valdkonnas.