6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/147
kütusetootjad ja energiateenuseosutajad, mootoritootjad, aga ka sadamad, prahtijad ja kõigi asjaomaste sektorite töötajate esindajad.
Sihipärane, selge, tsükliline ja läbipaistev teabevahetus on ühiskonna osalemise ja toetava panuse tagamiseks väga oluline.
3.2. „FuelEU Maritime“ määruse ettepaneku mõju laevandusele on võrreldes teiste sektoritega ebaühtlane: lühiajalisi meetmeid 2030. aastani on piisaval määral kirjeldatud, kuid pikaajaliste muudatuste osas, mis tagavad kasvuhoonegaaside märkimisväärse vähenemise ajavahemikul 2030–2050, kobatakse siiani suuresti pimeduses, hõlmates tehnoloogiaid, mida ei ole veel välja töötatud, rääkimata nende kasutusvalmidusest.
Teisisõnu, laevandussektori teekond kliimaneutraalsuse saavutamiseni 2050. aastaks on endiselt ebakindel, hõlmates väga erinevaid tehnoloogilisi valikuid.
Peale selle on lahenduseta olulised küsimused, mis puudutavad nende alternatiivide pakkumist, ohutust, jaotamist ja maksumust.
Seetõttu tuleks kõnealuse ettepaneku regulatiivne osa muuta veidi paindlikumaks, et sektoril oleks võimalik sellega kohaneda.
Lisaks valitseb suur ajasurve, mis tuleneb sellest, et kogu sektori kõik sidusrühmad vajavad palju aega muutuste elluviimiseks ning algfaasis tuleb neil teha väga mahukaid investeeringuid.
3.3.
Ühelt poolt sõltub heitkoguste vähendamise trajektoor täielikult CO2 heite vaba sektori saavutamiseks majanduslikult elujõuliste ja ohutute heitevabade kütuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtust ja turuleviimisest.
Teiselt poolt on täielikult CO2 heite vaba merendussektori saavutamiseks vaja uusi käitamistehnoloogiaid, kogu maailmas kättesaadavaid uusi vähese CO2 heitega või heitevabasid kütuseid ning ühiseid jõupingutusi koos tarneahela sidusrühmadega.
3.4.
Õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ raames peab algatus „FuelEU Maritime“ tagama koostoime, sidususe ja järjepidevuse pakkumise, jaotamise ja nõudluse vahel.
Selle saavutamiseks tuleks tõhusalt täiendada taastuvenergia direktiivi, (5) käsitledes eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärinevat energiavarustust, ja alternatiivkütuste taristu määrust, mis on suunatud ELi sadamate jaotustaristule (6).
3.5.
Sel eesmärgil on samuti hädavajalik pakkuda õigeid stiimuleid pakkumise ja nõudluse poolel.
Ent „FuelEU Maritime“ määruse eelnõuga nähakse hetkel ette konkreetsed vähese CO2 heitega kütused, ilma et oleks eelnevalt hinnatud nende üleilmset kättesaadavust ja maksumust, kuigi kõik alternatiivkütused peaksid olema lubatud.
See võib lõpuks viia konkurentsi moonutamiseni, kuna nende kättesaadavus praegu ja lähitulevikus on peaaegu olematu.
Vastutus taastuvate alternatiivkütuste väljatöötamise ja kättesaadavuse eest lasub kütusetarnijatel ning soodustada tuleks puhtamate kütuste kasutuselevõttu.
Selleks tuleb kaotada hinnavahe fossiil- ja alternatiivsete kütuste vahel ning muuta puhtamad kütused taskukohasemaks ja laiemalt kättesaadavaks.
Vajalikud on jõupingutused, millesse kaasatakse aktiivselt merenduse väärtusahela kõik osalejad, eelkõige kütusetootjad ja energiateenuseosutajad, mootoritootjad, aga ka sadamad, prahtijad ja kõigi asjaomaste sektorite töötajate esindajad.
Selle tulemuseks võiks olla suurem nõudlus alternatiivkütuste järele, nagu loodetakse „FuelEU Maritime“ määruses.
3.6.
Nõudes puhtamate kütuste ja eelkõige biokütuste kasutuselevõttu, näib ettepanek eiravat asjaolu, et sellised kütused ei pruugi tegelikkuses kunagi olla rahvusvahelise laevanduse jaoks piisavas koguses kättesaadavad ega seega võib-olla ka elujõuline alternatiiv fossiilkütustele.
Haldustrahvide määramine olukorras, kus elujõulised alternatiivid puuduvad, on pigem karistuslik ja tulu teenimisele suunatud kui heitkoguseid vähendav meede.
3.7.
Laevanduse CO2 heite vähendamiseks vajalikud süsinikdioksiidiheitevabad või vähese CO2 heitega kütused ei ole praegu kättesaadavad, eelkõige ookeanivedude jaoks, ja see jääb nii ka lähitulevikus.
Selliste kütuste tootmine ja üleilmselt kättesaadavaks tegemine eeldab ulatuslikke investeeringuid, mida peavad tegema sektorivälised sidusrühmad, eelkõige naftaettevõtted ja energiatarnijad üldisemalt.
Peale selle on alternatiivkütuste, näiteks ammoniaagi, metanooli ja vesiniku jaoks vaja uue põlvkonna sisepõlemismootoreid ning edusamme laevaehituses ja käitamistehnoloogiate arendamisel.
See on mootoritootjate ja laevatehaste pädevuses, millest enamik asub Kaug-Idas.
3.8.
Kuni selliseid alternatiivkütuseid ei ole välja töötatud, ei ole võimalik saavutada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni CO2 heite vähendamise esialgses strateegias kokkulepitud pikaajalisi eesmärke ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja paketi „Eesmärk 55“ kaugeleulatuvaid eesmärke.
Meil on kiiremini tarvis rohkem teaduspõhiseid üksikasjalikke teadmisi, et vähendada otsuste tegemisega seotud riske ja keskenduda õigetele investeeringutele.
Seepärast tegi sektor koos mitmete olulise merendushuviga liikmesriikidega IMOs ettepaneku luua teadus- ja arendusnõukogu (International Maritime Research
(5) (6)
COM(2021) 557 final.
COM(2021) 559 final.