C 152/146
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
1.5.
Komitee on seisukohal, et õigusaktide paketi „Eesmärk 55“ raames peab algatus „FuelEU Maritime“ tagama koostoime, sidususe ja järjepidevuse pakkumise, jaotamise ja nõudluse vahel.
„FuelEU Maritime“ määruse eelnõuga nähakse aga hetkel ette konkreetsed vähese CO2 heitega kütused, ilma et oleks eelnevalt hinnatud nende üleilmset kättesaadavust ja maksumust, kuigi kõik alternatiivkütused peaksid olema lubatud.
See võib lõpuks viia konkurentsi moonutamiseni, kuna nende kättesaadavus praegu ja lähitulevikus on peaaegu olematu.
Vastutus taastuvate alternatiivkütuste väljatöötamise ja kättesaadavuse eest lasub kütusetarnijatel ning soodustada tuleks puhtamate kütuste kasutuselevõttu.
Selleks tuleb kaotada hinnavahe fossiil- ja alternatiivsete kütuste vahel ning muuta puhtamad kütused taskukohasemaks ja laiemalt kättesaadavaks.
Vajalikud on jõupingutused, millesse kaasatakse aktiivselt merenduse väärtusahela kõik osalejad, eelkõige kütusetootjad ja energiateenuseosutajad, mootoritootjad, aga ka sadamad, prahtijad ja kõigi asjaomaste sektorite töötajate esindajad.
Selle tulemuseks võiks olla suurem nõudlus alternatiivkütuste järele, nagu loodetakse „FuelEU Maritime“ määruses.
2.
Sissejuhatus 2.1.
Komitee arvates mõjutab laevandus kogu tarneahelat, sest peaaegu 90 % kogu maailma kaupadest transporditakse meritsi.
Samuti on komitee arvamusel, et ELi laevandus on oma üleilmse kohaloluga strateegiline tegur, mis võimaldab ELil kaitsta oma geopoliitilist sõltumatust ning suurendada oma majanduslikku ja tööstuslikku vastupanuvõimet ja suveräänsust.
2019. aastal toimus meritsi ligikaudu 46 % liiduvälisest ekspordist ja 56 % liiduvälisest impordist (Eurostat, 2021). 2.2.
ELi kontrollitava laevastiku dedveit on 810 miljonit tonni, hõlmates 23 400 laeva ja moodustades 2020. aastal 39,5 % kogu maailma laevastikust.
Laevanduse majanduslik kogumõju Euroopa Liidu SKP-le on 149 miljardit eurot ja selles sektoris on ligikaudu 2 miljonit töökohta.
Väärib märkimist, et iga 1 miljoni euro kohta laevandussektori loodavast SKPst toetatakse ELi majandust mujal täiendava 1,8 miljoni euro ulatuses (2).
Viimaste hinnangute (3) kohaselt on laevanduse koguheite osakaal üleilmsetes inimtekkelistes kasvuhoonegaaside heitkogustes kasvanud 2,76 %-lt 2012. aastal 2,89 %-le 2018. aastal. 2.3.
Komitee tõdeb, et Euroopa laevandus on pühendunud meresõiduohutusele ja merekeskkonna kaitsele, aidates kaasa rahvusvahelistele ja ELi tasandi jõupingutustele CO2 heite vähendamiseks.
Samuti märgib komitee, et Euroopa laevandus on asjaomased probleemid omaks võtnud ja otsustanud võtta juhtrolli keskkonnahoidliku laevanduse edendamisel.
2.4. „FuelEU Maritime“ määruses kehtestatakse normid kasvuhoonegaaside keskmise heitemahukuse järkjärguliseks vähendamiseks kütustes, mida kasutatakse laevadel, mis seisavad sadamakai ääres, saabuvad ELi sadamatesse või väljuvad sealt.
Nende normide mittetäitmine toob laevandusettevõtjatele kaasa haldustrahvid, mida tuleks ilmselgelt kasutada selliste projektide toetamiseks, mille eesmärk on kiirendada taastuv- ja vähese CO2 heitega kütuste ja eelkõige biokütuste kasutuselevõttu merendussektoris.
Seda ettepanekut kohaldatakse ühepoolselt ka eksterritoriaalselt rahvusvahelise laevanduse suhtes, kuna ettepaneku kohaldamisala on identne ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ettepaneku omaga (4).
Samuti kohustab see pärast 1. jaanuari 2030 kasutama kaldaäärset elektritoidet kahe laevatüübi – reisi- ja konteinerilaevade – puhul. 2.5.
Komitee märgib, et „FuelEU Maritime“ määruse ettepanekus on vastavalt põhimõttele „saastaja maksab“ tunnustatud laeva prahtija struktuurset rolli.
Tavapäraselt vastutab prahtija laeva kütuse, marsruudi, lasti ja kiiruse valiku ning tarbitud kütusega kaasneva kulu eest (põhjendus 6).
See on tervitatav.
Prahtijate vastutuse tunnustamine on aga oluline element arutelude jaoks, mis toimuvad regulatiivse protsessi järgmises etapis, milles osalevad ka Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu.
3.
Üldised märkused 3.1.
Euroopa rohelise kokkuleppe kliima- ja CO2-neutraalsuse eesmärgid ja kaugeleulatuv õigusaktide pakett „Eesmärk 55“ on tervitatavad jõupingutuste kontekstis, mille eesmärk on muuta merendussektor teiste sektorite eeskujul keskkonnasäästlikumaks ja lõppkokkuvõttes vähendada selle CO2 heidet, võttes samas arvesse kõnealuse ülemineku sotsiaalset mõõdet üldsuse parimates huvides.
Teisisõnu, selline energiasüsteemi ümberkujundamine ja laevanduse CO2 heite vähendamisele suunatud üleminekuprotsess saab olla edukas üksnes siis, kui seda saadab ühiskonna toetus ja heakskiit ning tagatud on laevanduse ja muude sektorite toimimine.
Seda on võimalik saavutada üksnes konkreetsete meetmetega, nagu uute töökohtade loomine, parem rahvatervis ning tõhusamad kliimamuutuste leevendamise ja keskkonnakaitse meetmed.
Vajalikud on jõupingutused, millesse kaasatakse aktiivselt merenduse väärtusahela kõik osalejad, eelkõige
(2) (3) (4)
European Shipowners’ Association, 2021.
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni neljas kasvuhoonegaase käsitlev uuring, 2020.
COM(2021) 551 final.