ET
C 152/140
2.2.
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
Transport eraldab umbes 25 % ELi kasvuhoonegaaside heidetest ja mõjutab tõsiselt ka linnakeskuste õhukvaliteeti.
2.3.
Komisjon võttis 2019. aasta detsembris vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, milles nõutakse transpordist tulenevate kasvuhoonegaaside heidete 90 % vähendamist 2050. aastaks, püüdes samal ajal saavutada ka nullsaaste eesmärki.
Komisjon võttis 2020. aasta septembris vastu ettepaneku Euroopa kliimamääruse kohta, et vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 2030. aastaks vähemalt 55 % – pakett „Eesmärk 55“. 2.4.
Komisjon võttis 2020. aasta detsembris vastu teatise „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“.
Strateegiaga luuakse alus ELi transpordi muutmiseks, et saavutada arukas ja kestlik tulevik. 2.5.
Arvamuses käsitletava ettepanekuga luuakse uus määrus alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (2). 2.6.
Direktiiv 2014/94/EL jõustus 2014. aastal.
Alternatiivkütuste taristu direktiiv on ühine meetmete raamistik alternatiivkütuste taristu kasutusele võtmiseks, et hõlbustada transpordist tulenevate kasvuhoonegaaside heidete vähendamist.
Sellega kehtestatakse miinimumnõuded alternatiivkütuste taristu loomiseks, sealhulgas elektrisõidukite laadimisjaamad ning maagaasi (veeldatud maagaasi ja surumaagaasi) ja vesiniku tankimispunktid, mida tuleb rakendada mittesiduvate riiklike poliitikaraamistike abil.
Selle strateegia eesmärk on võimaldada kõikide transpordiliikide piiriülest liiklust TEN-T võrkudes. 2.7.
Hiljutises aruandes direktiivi kohaldamise kohta märkis komisjon teatavaid edusamme rakendamisel, kuid jõudis järeldusele, et kogu ELis puudub terviklik ja laiaulatuslik alternatiivkütuste taristu võrk. 2.8.
Komisjon viis läbi käesoleva direktiivi järelhindamise.
Hindamise käigus leiti, et direktiiv ei ole hästi kohandatud kõrgemate 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamiseks. 2.9.
See kavandatav määrus on osa üldisest omavahel seotud poliitikameetmete kogumist paketi „Eesmärk 55“ raames, milles sätestatakse kõikides sektorites vajalikud meetmed, et saavutada 2030. aastaks kliimaeesmärk.
2.10.
Kavandatava määruse erieesmärgid on järgmised:
2.10.1. tagada alternatiivkütuste minimaalne taristu, et võimaldada kõikides transpordiliikides ja kõikides liikmesriikides alternatiivkütust kasutavaid sõidukeid; 2.10.2.
tagada taristu täielik koostalitlusvõime;
2.10.3.
tagada täielik kasutajateave ja kõik võimalikud maksevõimalused.
2.11.
Komisjon usub, et ainult ühise Euroopa õigusraamistikuga on võimalik saavutada sidusalt ja järjekindlalt transpordisektori CO2 heite vähendamise eesmärgid kõikides transpordiliikides ning kõikides liikmesriikides. 2.12.
Pärast ulatusliku mõjuhinnangu aruande koostamist otsustas komisjon vastu võtta 2. poliitikavariandi.
Selle valikuga pakuti välja kergsõidukite elektrilaadimispunktide kohustuslikud sõidukipargipõhised eesmärgid ja kehtestati vahemaapõhised eesmärgid kõikidele TEN-T võrgu maanteesõidukitele, sealhulgas raskeveokite taristu linnatranspordi­ sõlmede jaoks.
Samuti on esitatud üksikasjalikud sätted TEN-T põhivõrgu sadamate ja lennujaamade kohta, kuid kohustuslikke eesmärke ei ole kehtestatud.
See näeb ette maksevõimaluste, füüsiliste- ja suhtlusnõuete ning tarbija õiguste suuremat ühtlustamist.
See tugevdaks hindade läbipaistvust ja kasutajateavet ning hõlmaks laadimisjaamade ja tanklate märgistamist.
2.13.
(2)
Määrust peeti parimaks võimaluseks soovitud eesmärkide saavutamiseks kõikides ELi liikmesriikides.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).