6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/129
— eraldada rahalisi vahendeid omavalitsuste kaudu, et vältida kodanike sõltuvust sektori tööstusettevõtjatest.
Oluline on kõrvaldada bürokraatlikud takistused ja tagada, et rahastamine jõuaks sihtrühmani (nt noorte juhitud rohujuuretasandi organisatsioonid ja noorte juhitud kohalikud organisatsioonid), selgitades kohustusi, mis võivad tootvatel tarbijatel tulevikus tekkida.
Seejuures peab olema esikohal õiguslik stabiilsus, sest tarbijatele tuleb tagada juurdepääs rahalisele abile ja oskusteabele, et innustada neid hakkama tootvateks tarbijateks.
Komitee leiab, et kui kõnealune õigusakt on läbi vaadatud, ei tohiks seda enne 2030. aastat uuendada, et tagada kõigi sektori sidusrühmade jaoks vajalik õiguslik stabiilsus selle sõna laiemas tähenduses, nagu on juba märgitud eespool punktis 3.1.
3.3.
Kuigi on asjakohane on suurendada jõupingutusi avamere tuuleenergia dünaamilise kasutamise tagamiseks, nagu on sätestatud avamerestrateegias, tuleks maismaa tuuleenergiale ja fotogalvaanikale anda tulevases Euroopa energiasüsteemis palju olulisem roll.
Ulatusliku lähenemisviisi puudumine tekitab komitees küsimusi ning ta kutsub komisjoni üles võtma vastu piirkondliku detsentraliseerimisstrateegia.
Kaasav tarbimine ei saa areneda ilma piirkondliku ja kohaliku tasandi toetuseta.
Nad ei paku mitte ainult tehnilisi ja rahalisi vahendeid, vaid ka teadmisi piirkonna iseärasustest, võimaldades seega märkimisväärset aja kokkuhoidu.
Kõnealuse tasandi lähedus kodanikele ja kohapealsetele osalejatele õigustab talle täiendavate volituste andmist direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
Lisaks peab kõnealuse strateegiaga kaasnema uuring taastuvenergia tootmiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalike kriitilise tähtsusega ressursside ja materjalide (süsinikdioksiidi ammutamine, ringlussevõtt jne) haldamise üle.
Sõltuvus fossiilenergiast ei tohi muutuda sõltuvuseks kriitilise tähtsusega materjalidest.
b) Koostoime tulemuslikum kasutamine 3.4.
Arvestades, et eelmine ümbersõnastamine toimus alles hiljuti, ei ole uued vastuvõetud sätted veel täielikult jõustunud.
Komitee hinnangul peab kõnealune läbivaatamine täitma kaht eesmärki.
3.5.
Praeguses olukorras peaks Euroopa Liit 2020. aasta lähtestsenaariumis sisalduvate mudelite kohaselt ületama oma praegust 32 % taastuvenergia tarbimise eesmärki veidi üle 1 %.
Esiteks tuleks läbivaatamise käigus suurendada praeguseid eesmärke, lisades samal ajal uusi eesmärke, et ergutada taastuvate energiaallikate süvalaiendamist vähemalt 7 % kogu mandril.
3.6.
Teiseks peab paketi „Eesmärk 55“ raames toimuv ulatuslik läbivaatamine olema ühelt poolt võimalus tugevdada olemasolevat koostoimet kõnealuste õigusaktide ja direktiivi vahel.
Teisest küljest peab see lähenemisviis kehtima ka Euroopa Komisjoni välja pakutud uute vahendite, näiteks kliimameetmete sotsiaalfondi ja piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi suhtes.
Seega on direktiivi rakendamisest võimalik saada täies ulatuses kasu ainult juhul, kui taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuga kaasneb süsinikuarvestuse loomine teatud osa imporditud süsinikdioksiidi jaoks.
Süsinikdioksiidi mehhanismi kasutuselevõtt piiridel teatavates sektorites peaks andma võimaluse luua võrdsed tingimused ja seda tuleks käsitleda Euroopa tasandil.
Transpordisektori lõpptarbimises taastuvenergia osakaalu suurendamise (vähemalt 14 %) eesmärgi asendamine siduva eesmärgiga saavutada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitemahukus 13 %, nagu on sätestatud artiklis 25, on näide koostoime nõuetekohasest kasutamisest.
Selline tegevus võimaldab luua suurema sidususe heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamise ja CO2 heite norme käsitlevate eeskirjadega.
Vastavalt komisjoni energiasüsteemi lõimimise strateegiale (4) peaks transpordisektori elektrifitseerimine siiski olema esmatähtis alati, kui see on majanduslikult ja tehnoloogiliselt võimalik.
Läbivaatamisettepanek esitatakse enne hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamist ning see on võimalus seada kõrgetasemelisi eesmärke paketi „Eesmärk 55“ järelmeetmete tutvustamisel, mis on kavandatud 14. detsembriks 2021.
c) Majanduse taastamine peab võimaldama taastuvenergial areneda 3.7.
Samal ajal kui elektrienergia nõudlus on peaaegu jõudnud kriisieelsele tasemele, on majanduse taastumisel täheldatav taastuvenergial põhineva elektritootmise kasv fossiilenergia arvelt (5).
Selleks, et nimetatud olukorrast saaks tulevikus reaalne suundumus, on oluline luua energiatootmise allikate vahel õiglased konkurentsitingimused.
Esiteks tähendab see, et fossiilenergia toetamine, mille maht 2018. aastal kogu Euroopa mastaabis oli ligikaudu 50 miljardit eurot, (6) tuleks võimalikult kiiret lõpetada (arvestades, et toetuste „kaudset“ osa hinnangus ei kajastatud).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Euroopa Komisjon, lisad järgmisele dokumendile: „Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999“.