6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/9
2.3.
Viimastel aastatel on Euroopa poliitikakujundajate jaoks kerkinud esile mitu uut prioriteeti, nagu rohe- ja digipööre ning üha suurem keskendumine sotsiaalsetele kaalutlustele paljudes poliitikavaldkondades.
Kuigi COVID-19 pandeemial on kahtlemata tõsine ja kahjulik mõju Euroopa majandusele, on oluline mitte unustada, et muud probleemid, nagu kliimamuutused, suurenev ebavõrdsus ja aeglane tootlikkuse kasv, ei ole kadunud.
Investeeringud sidusasse ühiskonda, kestlikku arengusse, inim- ja sotsiaalsesse kapitali ning elukvaliteeti on hädavajalikud, et luua võimalusi nüüdisaegsetele ettevõtetele, edendada tööhõivet, jõukust ja kestlikku majanduskasvu tulevikus.
Seetõttu peaksid SKPst kaugemale minevad näitajad muutuma vahenditeks, mille abil mitte ainult jälgida ja mõõta, vaid ka anda teavet poliitika kujundamiseks, parandada teabevahetust ja soodustada eesmärkide seadmist.
2.4.
Käesoleva omaalgatusliku arvamusega soovib komitee anda väärtusliku panuse, et määrata kindlaks, milliseid heaolu- ja arengunäitajaid tuleks pidada tavapäraseid majandusnäitajaid täiendavateks.
Arvamuses toonitatakse ka puuduseid andmekogumises ja kirjeldatakse viise selliste näitajate paremaks integreerimiseks poliitikakujundamisse Euroopa ja riiklikul tasandil, et EL saaks praegusest kriisist tugevamana välja tulla ning olla tulevaste šokkide suhtes vastupanuvõimelisem.
2.5.
Kindlasti ei ole me kunagi varem tundud teravamalt vajadust töötada välja näitajad, mis võimaldavad kujundada ja rakendada poliitikat, mille eesmärk on arendada kestliku majanduse globaalset mudelit, mis suudab tagada maailma kõigi elanike heaolu.
Praegust majandusmudelit, mis põhineb pideval majanduskasvul, mida peetakse süsteemi stabiilsuse peamiseks liikumapanevaks jõuks, ei suuda piiratud ressurssidega maakera enam toetada.
2.6.
Juunis avaldas Euroopa Komisjon aruteludokumendi, (4) milles kinnitati vajadust töötada välja SKPd täiendavad näitajad, et ühiskonnas ja majanduses jälgida paremini Euroopa rohelise kokkuleppe poliitika rakendamise kaudu toimuvaid muutusi.
Dokumendis tutvustatakse ka mõne liikmesriigi viimastel aastatel tehtud jõupingutusi täiendavate vahendite väljatöötamiseks, et jälgida heaolu ja majandustegevuse keskkonnamõju.
2.7.
Ülemaailmsel tasandil on tehtud mitmeid algatusi, mille eesmärk on töötada välja näitajad, mis võimaldavad ühelt poolt poliitikakujundajatel kujundada ja rakendada kestlikkust edendavat poliitikat ning teiselt poolt majandusmudeli ümberkujundamise protsessi kohta paremat teavet anda.
Üks nendest märkimisväärsetest algatustest on ELi 2030. aasta mudel sõõrikumajanduse perspektiivist (EU Doughnut by 2030) (5) – uus väljatöötatud kontseptsioon, milles esitatakse olemasolevate tulemustabelite ja valitud 30 näitaja poliitiline kokkuvõte, et aidata poliitikameetmeid kujundada tõhusamalt, aga ka üldsusel paremini aru saada majandussüsteemi ümberkujundamise vajadustest.
3.
Üldised ja konkreetsed märkused 3.1.
Arutelu SKP täiendamise üle on tekitanud institutsioonide, teadlaste ja poliitikakujundajate hulgas olulist vastukaja.
Nõnda on OECD, ÜRO, Euroopa Komisjon või Eurostati tasandil esitatud ettepanekuid näitajate kohta, mis võimaldaksid paremini mõõta heaolu ja jõukust individuaalsel, kollektiivsel või riiklikul tasandil.
ÜRO võttis 2015. aastal vastu kestliku arengu eesmärgid, mille jaoks määratles ta 169 eesmärki ja 200 näitajat.
2018. aastal avaldas OECD kõrgetasemeline eksperdirühm kaks aruannet, (6) milles soovitatakse heaolu tõhusamalt mõõta olemasolevate näitajate parandamise või uute näitajate kasutuselevõtu kaudu.
Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid sõltuvalt oma riigi eripärast kasutama esmajärjekorras mõningaid ÜRO pakutud näitajaid, ning julgustab neid järgima OECD aruannetes esitatud ettepanekuid heaolu ja jõukuse mõõtmise parandamise kohta.
3.2.
Hiljuti allkirjastasid Euroopa sotsiaalpartnerid, nimelt BussinessEurope, Euroopa Ametiühingute Keskliit (ETUC), Euroopa üldhuviteenuste ühendus (SGI Europe) ning Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ühisdokumendi, (7) milles soovitatakse kasutada SKPd täiendavate näitajate kogumit sotsiaal-, majandus- ja keskkonnavaldkonnas.
Komitee nõustub Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusega, et kavandatud 14 näitajaga
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_fr. https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030.
OECD (2018), „Going beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance“, OECD kirjastus, Pariis – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.
OCDE (2018), „For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP“, OCDE kirjastus, Pariis – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.