C 152/124
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
3.2.
Ettepanek sisaldab väga palju kohustusi, viiteid muudele algatustele, eelarvetele ja poliitikavaldkondadele.
Enamasti on see teretulnud.
See kajastab ka poliitikavaldkonna ja ELi noortestrateegia valdkondadevahelist olemust.
Siiski on oluline, et ettepanekut iseloomustaks selgus ja keskendumine.
Mõnikord piisab vähemast ning valitseb oht, et pikk poliitikavaldkondade ja jagatud vastutuse loetelu võib ähmastada selget keskendumist väljunditele, vastutusele ja tulemustele.
3.3.
Ettepanekust nähtub selgelt, et noorteaasta keskmes on peamiselt edendustegevus ja -üritused.
Oluline on seda selgelt väljendada.
Ettepanek ei sisalda iseenesest mingeid poliitilisi kohustusi, kuigi võib arvata, et edendustegevus ja -üritused mõjutavad poliitikat või toovad esile poliitilise panuse andmise võimalused.
3.4.
Ettepanek on selge selles, et algatuste põhiline rahastamine toimub tegelikult olemasolevatest allikatest ning Erasmus + näib olevat peamine sihtvaldkond.
Komitee kordab taas, et kui see nii on, siis on oluline, et seda selgelt väljendataks.
Kui aga Erasmus+ riiklikud bürood seavad prioriteediks noorteaastaga seotud tegevused, vajavad nad selgust, tuge ja juhiseid.
Programmi „Erasmus+“ uued noorte osalusega algatused võivad sellisteks tegevusteks sobida, kuid jällegi on liikmesriikides taotlejatel vaja nõuetekohast ettevalmistust ja teavet.
Pealegi peab kõigist reklaammaterjalidest ja muudest tegevustest selguma, et noorteaasta hõlmab suures osas olemasolevaid vahendeid.
Selline ausus on noortega töötamisel väga oluline.
3.5.
Samuti oleks oluline tagada, et teiste peadirektoraatide muud eelarveread oleksid asjaomasteks tegevusteks täielikult kättesaadavad ning et vastavad eelarvevahendite kasutajad seda ka avalikustaksid ja rõhutaksid.
See on eriti asjakohane, arvestades noorteküsimuste valdkondadevahelist olemust ja neile ELi noortestrateegias omistatud tähtsust.
Loomulikult annaks see ka rohkem vahendeid tegevusteks, ühendaks muude poliitikavaldkondadega ning jõuaks noorte hulgas uute rühmadeni ja ehk ka nendeni, kes on raskemini ligipääsetavad.
3.6.
Koordineerimistegevus on Euroopa aasta edu jaoks äärmiselt oluline.
Selleks on vaja rohkem kaasata kodanikuühiskonda ja suurendada noorteorganisatsioonide rolli riiklikul, kohalikul ja Euroopa tasandil.
Riiklikud noortenõukogud ja muud suuremad noorteorganisatsioonid peaksid olema võrdsed partnerid riiklike koordinaatorite rühmas, kes osalevad nii Euroopa aasta loomisele kaasaaitamises kui ka rakendamises ning keda tuleks selle ülesande täitmisel toetada.
Samuti tuleks tunnustada rolli, mis on Euroopa Noortefoorumil kui ühel sidusrühmade peamistest partneritest.
3.7.
Euroopa noortestrateegia on ELi võetud peamine poliitiline kohustus noorte valdkonnas.
Strateegias on ka märkimisväärne ja kiiduväärt kohustus võtta arvesse noortepoliitika valdkondadevahelist mõõdet.
See kohustus on äärmiselt oluline, et saavutada edu mitmetes noortega seotud poliitikavaldkondades, nagu tööhõive, keskkond, haridus ja koolitus.
Seetõttu on väga tähtis, et noorteaasta oleks tihedalt seotud ELi noortestrateegiaga, eelkõige noortepoliitika valdkondadevahelise mõõtmega.
Ettepanekus saab see seos selgeks, kuid sama oluline on, et kõik sektorid annaksid oma panuse ja täidaksid oma osa seires ja järelevalves.
3.8.
Töö peab jätkuma kõigis noortepoliitika valdkondades ja sellega seotud muudes valdkondades, et tagada raskemini ligipääsetavate noorte võimalikult suur kaasamine.
Seda tuleks teha Euroopa aasta järelevalve raames ning ehk on ka meetodeid teatavate rühmade või isegi ebasoodsas olukorras olevate piirkondade prioriseerimiseks, et tagada sealgi piisavalt tegevusi.
Siinkohal on hea viidata ka algatusele ALMA, samuti panna rõhku mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, kuigi selle kohta on ikka vaja rohkem teavet.
3.9.
Tegevustele ja üritustele keskendumine peab olema seotud tulemustega.
Selleks on vaja näitajaid, mis ei võta arvesse üksnes tegevusi.
Kui soovitakse noorte arvamust rohkem kuuldavaks teha, peab see kajastuma näitajates.
Kuna ettepanekus viidatakse sageli mõistetele „austamine, toetamine ja kaasamine“, võivad need anda hea raamistiku näitajate jaoks.
Kõige olulisem on, et ei piirdutaks lihtsalt tegevuste ja ürituste korraldamisega, vaid keskendutaks nende tulemustele.
3.10.
Suur osa noorteaasta tulevikuväljavaadetest sõltub riigi tasandil võetavatest meetmetest, kuid riigiasutuste jaoks on aega olnud äärmiselt vähe.
Lisaks on rahastamise küsimusega hilja peale jäädud; riigiasutustel on paratamatult tihe graafik ning noortepoliitikas on märkimisväärseid erinevusi, nagu on oma töös märkinud hariduse ja kultuuri peadirektoraat.
Kõik need tegurid tekitavad Euroopa aasta rakendamisel probleeme.