6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/117
1.7.
Mitmete arvamuste (1) ja sotsiaalõiguste samba alusel toetab komitee ELi ja liikmesriikide tasandi meetmeid, millega edendatakse koostööd tervishoiusüsteemide vahel seoses selliste ELi väärtustega nagu väärikus ja aus konkurents ning püütakse saavutada tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemide ülespoole suunatud lähenemist.
1.8.
Pandeemia ajal oli näha Euroopa Liidu ja riigi tegevuse vajalikku laienemist enneolematus ulatuses, et aidata nii üksikettevõtteid kui ka üksikisikuid.
Komitee rõhutab, et oluline on minna erakorralistelt meetmetelt üle tootlikele investeeringutele, et tagada keskpikas ja pikas perspektiivis kaasav ja kestlik taastumine ning samuti selleks, et eelarve- ja rahapoliitikale ei tekiks suur inflatsioonioht, mis võib viia stagflatsioonini.
1.9.
Komitee kiidab heaks komisjoni jõupingutused riiklike meediapädevuse kampaaniate toetamiseks koostöös Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskuse ning meediapädevuse eksperdirühmaga, aidates seeläbi jätkuvalt kaasa võitlusele desinformatsiooniga, sealhulgas vaktsineerimisvastase desinformatsiooniga, mis põhjustab alusetuid hirme ja tõsist kahju.
1.10.
Komitee pooldab jõupingutusi rahvusvahelise koostöö edendamiseks ja Euroopa tugevdamiseks rahvusvahelistes institutsioonides.
Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa positsiooni ja rahvusvahelistesse organisatsioonidesse kaasatuse nõrgenemine loob võimaluse ELi mittekuuluvatele riikidele tegutseda viisil, mis on kahjulik väärtustele, mille eest seisab Euroopa Liit.
2.
Üldised märkused 2.1.
2020. aasta alguses tõi COVID-19 pandeemia esile mõned juba olemasolevatest toimimisprobleemidest, mis esinesid tervishoiusektoris, paljudes riikides ja ELi institutsioonides ning samuti mõnes majandusharus.
Kõik see süvendas veelgi kriisi tõsidust ja sotsiaalset tasakaalustamatust.
2.2.
Komisjon kiidab heaks Euroopa Liidu ja selle institutsioonide võetud suuna hinnata pidevalt pandeemia ajal toimuvaid protsesse, seda nii seoses enneolematu koormusega tervishoiusüsteemidele kui ka mõjuga Euroopa Liidule tervikuna.
Komisjon rõhutab, et seda möödunud perioodi tuleks ka hinnata kui ELi demokraatliku ja ühtse toimimise hädaolukorra testi.
2.3.
Komitee tunnustab suuri jõupingutusi, mida on teinud ELi eri institutsioonid, kes koordineerivad vaktsineerimisabi, riigiasutused, kes pakuvad sotsiaalkaitset ja toetusprogramme, ning ettevõtted, kes on teinud kõik endast oleneva, et kaitsta oma töötajaid ja tegevust, ning kes täitsid edukalt oma ülesande saavutada tööhõive ja esmatähtsate toodete pakkumise kiire normaliseerumine.
Samas märgib komitee, et tööturu täieliku stabiilsuse ja tasakaalu tagamiseks on veel palju vaja ära teha.
2.4.
Komitee rõhutab, et esimene ja peamine õppetund, mille oleme saanud, on see, et eriti just piirkondlike ja/või riikideüleste pandeemiate ajal peame tegema Euroopa tasandil koostööd, et leida ühiseid vahendeid mitte üksnes tervishoiu seisukohast tegutsemiseks, vaid ka hädaolukorra ohjamiseks ning kiire, kuid kaasava ja jätkusuutliku taastumise toetamiseks.
Komitee rõhutab ELi institutsioonide positiivset tegutsemisviisi uute ja uuenduslike finantsvahendite kasutuselevõtul, mis on kokku lepitud solidaarsuse ja ühishuvi alusel.
2.5.
Halvim võimalik olukord oleks uue kriisi puhkemine enne olukorra täielikku stabiliseerumist.
Seepärast on Euroopa Komisjoni prioriteet võtta praegu meetmeid, et suurendada majandus-, sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide vastupidavust tulevikus.
Komitee nõustub selle strateegiaga ning vajadusega vaadata saadud õppetunnid kriitilise pilguga üle ja tugevdada kriisiohjamist Euroopa Liidus.
2.6.
Euroopa Komisjon loetleb pandeemiast saadud kümme olulist õppetundi, kuid mainib vaid lühidalt kriisi ebaühtlast mõju, kuna kõige enam kannatasid selle all haavatavad elanikkonnarühmad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
Soovitustes tuleb kriitiliselt vaadata, mida on seni tehtud, mis on hästi toiminud ja mida tuleb parandada.
2.7.
Kriisist väljudes on suureks probleemiks saamas ka tööjõupuudus eluliselt tähtsatel madala kvalifikatsiooniga kutsealadel.
Kriis tõi esile ka meie haavatavuse üleilmsete tarneahelate killustatuse suhtes ja vajaduse vaadata läbi tööstusstrateegia seoses oluliste toodete tootmisega.
(1)
ELT C 13, 15.1.2016, lk 40, ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.