6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/115
maksejõuetus kaasa kahjumi selle grupi teistes kriisilahendussubjektides ning seega kõnealuste kriisilahendussubjektide kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime vähenemise.
3.3.4.
Väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjate arvesse võtmine.
Kapitalinõuete määruse artikliga 12a ja artikli 72e lõikega 4 ei ole sõnaselgelt hõlmatud kolmandas riigis asuvad tütarettevõtjad.
Seega ei pruugi ELi pangagruppidel, kes kohaldavad globaalset MPE kriisilahendusstrateegiat, olla võimalik võtta arvesse väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjaid.
3.3.5.
Selgitused sisemise TLACi nõude raames emiteeritud võlainstrumentide kõlblikkuse kohta.
Kapitalinõuete määruse artiklis 92b on sätestatud sisemise TLACi nõuded selliste ELi-väliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate oluliste tütarettevõtjate puhul, kes ei ole kriisilahendussubjektid.
Seda nõuet võib täita omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentidega, nagu on sätestatud artikli 92b lõikes 2. 3.4.
Üksikasjalikud muudatusettepanekud dokumendi „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2014/59/EL seoses selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate gruppide usaldatavusnõuetekohase käsitlusega, kes kohaldavad mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegiat“ kohta.
3.4.1.
Konsolideeritud arvutamine mitme kriisilahendusüksusega globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhul (artikkel 12a) 3.4.1.1.
Komitee rõhutab, et MPE-pangad peaksid saama kasutada TLACi tingimustega kokku lepitud korrigeerimisi.
Nende korrigeerimiste eesmärk on tagada SPE ja MPE kriisilahenduse mudelite võrdne kohtlemine.
Need korrigeerimised on lisatud teise kapitalinõuete määruse artiklile 12a ja artikli 72e lõikele 4, ent need kaks artiklit ei hõlma kolmandaid riike.
Täpsemalt viidatakse artiklis 12a selle kavandatud kujul, et riskiga kaalutud varadest tulenevad erinevused piirduvad ELis asuvate majandusüksustega, kuna kriisilahendusüksuse mõiste hõlmab ainult neid tütarettevõtjaid, mille peakontor asub ELis.
Seda kohaldamisala on oluline laiendada nii, et see hõlmaks ka grupi võimalikke teisi tütarettevõtjaid mis tahes teises riigis.
3.4.1.2.
Komitee on seisukohal, et komisjoni hiljutine ettepanek ei võimalda seda eesmärki saavutada, kuna kolmandate riikide tütarettevõtjad jäävad hüpoteetilise SPE ja iga kriisilahendusüksuse riskiga kaalutud varade summa võrdlusest kõrvale, sest selles võrdluses viidatakse maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artiklitele 45d ja 45h ning nimetatud direktiiv ei hõlma kolmandate riikide tütarettevõtjaid ega riskiga kaalutud varade vahelisi erinevusi, mis on tingitud kolmandate riikide ja liikmesriikide erinevatest arvutamiskriteeriumitest.
See hõlmab ainult liikmesriikide vahelisi erinevusi.
3.4.1.3.
Mis puudutab vajadust jõuda selle korrigeerimise suhtes kokkuleppe, on komitee seisukohal, et ehkki pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse teise direktiivi artikli 45h punktid 4–6 hõlmavad konkreetset menetlust omavahendites ja kõlblike kohustuste nõudes kokku leppimiseks, siis seda korda saab kohandada ainult ELis ühtsete eeskirjade alusel tegutsevate eri kriisilahendusasutuste puhul.
Üks näide, mille abil saab selgitada, miks nimetatud kord ei kohaldu kolmandatele riikidele, on asjaolu, et juhul, kui kriisilahendusasutused ei jõua kokkuleppele, kaasatakse Euroopa Pangandusjärelevalve.
3.4.1.4.
Komitee teeb ettepaneku, et kolmanda riigi tütarettevõtjast tingitud korrigeerimisvajaduse korral peaks emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse Euroopa kriisilahendusasutusel olema võimalik asjaomase kolmanda riigi kriisilahendusasutuse mittesiduvat arvamust arvestades kohaldada korrigeerimist ilma kolmanda riigi asutusega kokkuleppele jõudmata.
3.4.2.
Mahaarvamised kõlblike kohustuste kirjetest (artikkel 72e) 3.4.2.1.
Komitee rõhutab, et artikkel 72e hõlmab 31. detsembrini 2024 (kolmandates riikides TLACi rakendamise tähtaeg) varasemalt kehtinud õiguse ajutise kohaldamise perioodi.
Sel üleminekuperioodil saavad MPE pangad kolmandate riikide tütarettevõtjates olevast osalusest mahaarvamisi korrigeerida ilma samaväärse kriisilahenduse nõudeta, arvutades ülejäägi välja kolmandas riigis kehtiva kapitalinõude kogusumma alusel.
Muidu kaasneksid sellega soovimatud tagajärjed, sest kõlblike kohustuste väljastamise vajadus suureneb, kui osalust kolmanda riigi tütarettevõtjas ei ole võimalik korrigeerida.
Alates 2025. aastast väheneb kriisilahenduskorra kehtestamisega emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse nõue, mida tingib väiksem korrigeeritud mahaarvamine kolmanda riigi ettevõtjates olevate osaluste puhul, ja vastavat kõlblike kohustuste väljastamist ei ole enam vaja.
Brüssel, 9. detsember 2021 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG