6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/113
2.7.
Lisaks on selles raamistikus ette nähtud, kuidas tuleks kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõime jaotada kriisilahendusaluste gruppide sees („sisemine MREL“).
Pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kohaselt peab sisemise MRELi täitmiseks kõlblikke finantsinstrumente üldjuhul hoidma kriisilahendussubjekt, st tavaliselt emaettevõtja. 2.8.
Euroopa Pangandusjärelevalve on alates 2020. aasta algusest koostanud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud mahaarvamiskorra alusel kooskõlas pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivis sätestatud volituste ja asjakohastes rahvusvahelistes standardites esitatud soovitustega (1).
EBA välja töötatud mahaarvamiskorraga nähakse ette, et sisemise MRELi täitmiseks kõlblikud instrumendid, mille tütarettevõtjad on emiteerinud kriisilahendussubjektile vahepealse emaettevõtja kaudu, tuleb täielikult maha arvata vahepealse emaettevõtja sisemise MRELi täitmise võime summast. 2.9.
Euroopa Pangandusjärelevalve jõudis järeldusele, et pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi nõudeid ei ole võimalik täita ilma lisasäteteta, mida tuleks täpsustada 1. tasandi tekstis.
Lisaks vajadusele võtta kasutusele sisemise MRELi täitmiseks kõlblike instrumentide kaudne märkimine, on alates TLACi/MRELi läbivaadatud raamistiku jõustumisest 2019. aastal kindlaks tehtud ka mõned muud kriisilahendusega seotud probleemid.
Need probleemid on peamiselt seotud MPE kriisilahendusstrateegiat kohaldavate globaalse süsteemselt olulise ettevõtja gruppide (sealhulgas MPEd kohaldavad grupid, kellel on tütarettevõtjaid kolmandates riikides) regulatiivse käsitlusega.
Näiteks ei täpsustata kapitalinõuete määruses praegu, kas TLACi eri kohandused MPE kriisilahendusstrateegiat kohaldavate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate puhul hõlmavad ka globaalse süsteemselt olulise ettevõtja tütarettevõtjaid, kes asuvad kolmandas riigis. 2.10.
Eespool nimetatud probleemide lahendamiseks tuleb teha sihipäraseid muudatusi kapitalinõuete määruse konkreetsetes kriisilahendusega seotud aspektides.
Eelkõige tuleb TLACi standardis esitatud käsitlusega paremini kooskõlla viia MPE kriisilahendusstrateegiat kohaldavate globaalse süsteemselt olulise ettevõtja gruppide (sealhulgas MPEd kohaldavad grupid, kellel on tütarettevõtjaid kolmandates riikides) regulatiivse käsitlusega.
See aitaks tagada, et kriisilahenduse korral saab iga kriisilahendussubjekt ja kriisilahendusalune grupp, kes kuuluvad kõnealustesse globaalsetesse süsteemselt olulistesse ettevõtjatesse, jätkata kriitiliste funktsioonide täitmist ilma probleemide ülekandumise riskita. 2.11.
Kavandatud muudatused ei muudaks raamistiku üldist ülesehitust, vaid tagaksid TLACi ja MRELi nõuetekohase kohaldamise. 2.12.
Kapitalinõuete määruse kavandatud muudatustel võib olla oluline roll krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduskõlblikkuse parandamisel.
Kuna vastavaid sätteid liidus juba kohaldatakse, tuleks kavandatud muudatused teha õigeaegselt.
Kiirendatud vastuvõtmist on veelgi rohkem vaja seepärast, et pangagrupid vajavad selgust mehhanismi kohta, et otsustada, kuidas oma sisemise MRELi suutlikkust kõige paremini ette valmistada, pidades silmas üldist MRELi täitmise tähtaega 1. jaanuar 2024, kusjuures siduvad vahe-eesmärgid tuleb täita 1. jaanuariks 2022. 2.13.
Kõnealusele ettepanekule ei ole lisatud eraldi mõjuhinnangut, kuna käesoleva ettepanekuga ei muudeta kapitalinõuete määruse põhiaspekte, vaid selle peamine eesmärk on täpsustada õigussuhet kahe kehtiva ELi õigusakti, nimelt kapitalinõuete määruse ning pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi vahel, lisades otse kapitalinõuete määrusesse sihtotstarbelise käsitluse seoses sisemise MRELi täitmiseks kõlblike instrumentide kaudse märkimisega.
Sellised täpsustused tagaksid, et need kaks omavahel tihedalt seotud raamistikku jäävad suures osas kooskõlla. 2.14.
See omakorda võimaldaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel nii kapitalinõuete määruse kui ka pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi kohaldamisel jätkuvalt arvutada, esitada ja avalikustada ühesugust koguriskipositsiooni ja koguriskipositsiooni näitajat, vältides seega tarbetut keerukuse suurenemist.
See hõlmab võimalikku vajadust emiteerida täiendavaid MRELi täitmiseks kõlblikke instrumente, et täita sisemist MRELi, nagu on kaasseadusandjad ette näinud läbivaadatud pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiviga.
3.
Konkreetsed märkused 3.1.
Kriisilahendusgruppide arendatavad kriisilahendusstrateegiad põhinevad üldjoontes kahel stiliseeritud lähenemis­ viisil: „ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamisega kriisilahendamine“ (SPE), mille korral üks riiklik kriisilahendusasutus
(1)
Finantsstabiilsuse nõukogu, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs („Internal TLAC“), 6.7.2017.
Selle korra kohaselt arvatakse sisemise MRELi täitmiseks kõlblikud instrumendid, mille on emiteerinud tütarettevõtja ja märkinud vahepealne emaettevõtja, täielikult maha kõlblikest instrumentidest, mille vahepealne emaettevõtja on emiteerinud oma sisemise MRELi täitmiseks.