6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/111
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2014/59/EL seoses selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate gruppide usaldatavusnõuetekohase käsitlusega, kes kohaldavad mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise strateegiat ning omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks kõlblike instrumentide kaudse märkimise metoodikat“ (COM(2021) 665 final – 2021/0343 (COD)) (2022/C 152/18)
Pearaportöör: Antonio GARCÍA DEL RIEGO
Konsulteerimistaotlused
Euroopa Liidu Nõukogu, 26.11.2021 Euroopa Parlament, 22.11.2021
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114
Vastutav sektsioon
majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon
Komitee presidendi otsus
9.11.2021
Vastuvõtmine täiskogus
9.12.2021
Täiskogu istungjärk nr
565
Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid)
174/2/3
1.
Järeldused ja soovitused 1.1.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on arvamusel, et esiteks tuleb lisada otse kapitalinõuete määrusesse sihtotstarbeline usaldatavusnõuetekohane käsitlus seoses sisemise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude (MREL) täitmiseks kõlblike instrumentide kaudse märkimisega (ahelmeetod).
Kapitalinõuete määruse kavandatavate muudatustega kõrvaldatakse kapitalinõuete määruse ja pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi vahel leitud erinevused. 1.2.
Komitee soovitab kehtestada selgemad kapitalinõuete määruse sätted, mis käsitlevad mitme isiku suhtes kriisilahenduse algatamise (MPE) strateegiat kohaldava globaalse süsteemselt olulise ettevõtja gruppi kuuluvate kõigi kriisilahendusaluste gruppide tegelike kogu kahjukatmisvõime (TLAC) nõuete summa võrdlemist kõnealuse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja grupi teoreetilise ühe isiku suhtes kriisilahenduse algatamise (SPE) strateegia nõudega.
Kavandatud muudatusi on vaja, et selgitada, mil määral saavad kriisilahendusasutused käsitleda võimalikke vastuolusid SPE ja MPE nõuete vahel. 1.3.
Komitee rõhutab, et muuta tuleb tütarettevõtja TLACi/MRELi ülejäägi arvutamise valemit seoses MPE kriisilahendusstrateegiat kohaldavate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes kohaldatava üldise mahaarvamis­ korraga, tagamaks et selles valemis võetakse kooskõlas TLACi standardiga arvesse nii tütarettevõtja riskipõhiseid kui ka riskil mittepõhinevaid TLACi/MRELi nõudeid.
Sellega välditaks asjaomase tütarettevõtja TLACi/MRELi ülejäägi ülehindamist. 1.4.
Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et selgitada tuleks mõnesid kapitalinõuete määruse teatavaid sätteid, mida kohaldatakse MPE kriisilahendusstrateegiat rakendavate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, et oleks võimalik arvesse võtta väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjaid.
See viiks kapitalinõuete määruse kooskõlla rahvusvaheliselt kokku lepitud TLACi põhimõttega, mida kohaldatakse kõigis finantsstabiilsuse nõukogu pädevusalasse kuuluvates jurisdiktsioo­ nides asutatud tütarettevõtjate suhtes. 1.5.
Komitee soovitab mõningaid sihipäraseid selgitusi seoses omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudega krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes on kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad (edaspidi „sisemine TLAC“), tagamaks et kõnealuste krediidiasutuste ja investeerimisühingute emiteeritud võlainstrumendid vastavad kõigile kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumidele.
Seda muudatust on vaja seepärast, et kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumid põhinevad praegu eeldusel, et need instrumendid on emiteerinud kriisilahendussubjekt, mitte tütarettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse sisemise TLACi