6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/109
3.14.
Veel üks lahendamist vajav küsimus on see, millistel tingimustel lubada ELi kapitaliturgudele ELi-välised roheliste võlakirjade emitendid ja vastupidi– seega vaja on ülemaailmselt ühtlustada jurisdiktsioonide taksonoomiad.
Selles kontekstis on asjakohane viidata kestliku rahanduse rahvusvahelisele platvormile, mis on poliitikakujundajate dialoogifoorum, mille üldine eesmärk on suurendada keskkonnakestlikesse investeeringutesse suunatava erakapitali mahtu.
Kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi põhieesmärk on lihtsustada erakapitali kaasamist keskkonnakestlikesse investeeringutesse.
Seega on platvorm poliitikakujundajate mitmepoolne dialoogifoorum, mis aitab investoritel leida ja ära kasutada kestlikke investeerimisvõimalusi, mis tõepoolest toetavad kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamist.
Selle foorumi raames tuleks arutleda taksonoomiate ühtlustamise üle ja selles kokku leppida.
3.15.
Nagu eespool mainitud, oleks ESMA-l kui ELi kapitalituru järelevalveasutusel keskne roll selle tagamisel, et kavandatavaid standardeid rakendatakse võimalikult pragmaatiliselt.
Selleks tuleks arendada ESMA kui Euroopa roheliste võlakirjade hindajate järelevalvaja oskusi ja suurendada selle suutlikkust.
Komisjon sätestab kvalifikatsiooni ja läbipaistvuse kriteeriumid ning need loovad ESMA-le kindla aluse.
Komitee hinnangul võib ESMA oma suutlikkust suurendades toetada edaspidi ka samalaadseid ELi-väliseid asutusi sarnaste standardite rakendamisel ja aidata seega ELi investoritel pääseda tekkivatele turgudele.
3.16.
Teine kaalumist vajav asjaolu on see, et ülemineku jaoks vähese CO2 heitega majandusele ELis on vaja palju rohkem rahalisi vahendeid kui see, mida pakub taasterahastu „NextGenerationEU“.
Erasektor juba täidab oma rolli selles üleminekus, kuid vaja on palju enamat.
Seega arendaks kavandatav Euroopa roheliste võlakirjade standard kujunemisjärgus roheliste võlakirjade turgu edasi ning võimaldaks lisaks piiriülese rahastamise lihtsustamisele kapitaliturgudel kaasata ka uusi emitente.
Lõppkokkuvõttes parandaks kavandatav roheliste võlakirjade standard võimalike emitentide ja investorite mainet ja suurendaks nende pühendumist kestlikule arengule ja keskkonnaeesmärkidele, milleks on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, ringmajandusele üleminek, ringlussevõtt, jäätmetekke vältimine, saastamise vältimine ja ohje ning tervete ökosüsteemide kaitse.
Seega moodustaksid asjakohased keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid osa igast äristrateegiast.
Lisaks aitaks finantstoodetele ELi ökomärgise edendamine ja bürokraatia vähendamine toetada eraettevõtteid sellise strateegia kasutuselevõtul.
3.17.
Komitee loodab, et aja jooksul otsustavad investorid Euroopa roheliste võlakirjade standardite kasuks, kuna see tagaks rahaliste vahendite taksonoomiale vastava kasutamise, mis omakorda lihtsustaks investorite aruandlusnõudeid.
Seega peaks eesmärk olema kavandatava roheliste võlakirjade standardi kasutuselevõtt kõikjal ELis, olgu era- või avalikus sektoris.
3.18.
Sellega seoses toetaks komitee olemasolevate roheliste võlakirjade puhul varasemalt kehtinud nõuete kohaldamist (grandfathering) uue standardi raames ning viimaks seesuguste standardite kohaldamist taasterahastu „NextGenerationEU“ võlakirjade suhtes.
Komitee on kindlalt veendunud, et taksonoomiaga kooskõlla viidud rohelised võlakirjad aitaksid saavutada keskkonnaeesmärke.
Lisaks eeldab komitee, et Euroopa roheliste võlakirjade standard suurendab investorite huvi selliste investeeringute vastu, arendades edasi roheliste võlakirjade turgu.
See on küll hea uudis emitentide ja investorite jaoks, ent komitee hoiatab eespool mainitud raskuste eest.
3.19.
Minnes edasi ja eeldades, et ettepanek võetakse selle praegusel kujul vastu, oleks huvitav hinnata i) millises ulatuses nõuavad nii ELi kui ka liiduvälised investorid, et emitendid kohandaksid oma tegevuse kavandatud standarditele, või kas ettepanek toob kaasa erinevuse roheliste võlakirjade turul ELi ja ülejäänud maailma vahel, ja ii) kuidas Euroopa roheliste võlakirjade standardi kavandatav rakendamine mõjutaks roheliste võlakirjade turul toimuvaid arenguid ELis ja väljaspool.
3.20.
See on komitee hinnangul eriti oluline, kuna EL ei suuda üksi lahendada keskkonnaalaseid, näiteks kliimamuutustega seotud probleeme.
Kui kolmandate riikidega ei leita taksonoomiate ühtlustamisel mingitki ühisosa, ei saa komisjoni kavandatavast roheliste võlakirjade vabatahtlikust standardist tõenäoliselt ülemaailmse roheliste võlakirjade turu standardit.
Selle tagajärjeks oleks killustunud kapitaliturud, sest kolmandate riikide emitendid ei võtaks tõenäoliselt komisjoni pakutud standardeid kasutusele.
See võib takistada suurte keskkonnaprobleemide, eelkõige kliimamuutuste vastu võitlemiseks vajalike rahaliste vahendite sissevoolu.