6.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 152/105
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa roheliste võlakirjade kohta“ (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Raportöör: Philip VON BROCKDORFF
Konsulteerimistaotlused
nõukogu, 12.8.2021 Euroopa Parlament, 13.9.2021
Õiguslik alus
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304
Vastutav sektsioon
majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon
Vastuvõtmine sektsioonis
23.11.2021
Vastuvõtmine täiskogus
8.12.2021
Täiskogu istungjärk nr
565
Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid)
123/1/4
1.
Järeldused ja soovitused 1.1.
Euroopa roheliste võlakirjade n-ö vabatahtliku standardiga luuakse läbipaistvusel ja järelevalvel põhinev kord.
Selle korra kohaselt on rahastamiskõlblikud ELi kestliku tegevuse taksonoomiale vastavad projektid ning emitendid peavad emiteerimise hetkel esitama täiendavat teavet ning andma hiljem korrapäraselt aru tulude kasutamise ja projekti mõju kohta. 1.2.
Komitee on seisukohal, et Euroopa roheliste võlakirjade standard võib ühtlasi anda olulist majanduslikku kasu nii emitentidele kui ka investoritele, kuna ettepaneku eesmärk on luua roheliste võlakirjade emiteerimiseks üldine, usaldusväärne ja sujuv mehhanism, milles teabe asümmeetria on võimalikult väike ning selle standardi kohaselt tegutsevatele emitentidele on tagatud oluline mainekasu. 1.3.
Komitee on arvamusel, et seda tüüpi võlakirjade ELi taksonoomiamäärusega kooskõlla viimine muudab need ka sobivaks sellise majandustegevuse rahastamiseks, mis toetab üleminekut kestlikumale ning väiksema CO2 heitega majandusele. 1.4.
Kavandatav standard aitaks samuti märkimisväärselt vähendada praegust ebakindlust seoses vara või kulutuste liikidega, mida võib põhjendatult liigitada kapitali kestlikuks kasutamiseks.
Komitee on eelnimetatud ELi taksonoomia­ määrusega kooskõlastamise tõttu seisukohal, et Euroopa Komisjon peab andma selgeid suuniseid investorite juhtimiseks Euroopa roheliste võlakirjade ja positiivse keskkonnamõjuga projektide poole. 1.5.
Komitee leiab, et roheliste võlakirjade edasisel arendamisel varaklassina on vaja kõigis liikmesriikides kohaldada emitentide suhtes ühtset standardit.
Siiski ei tohiks alahinnata emitentide probleeme standardite järgimisel ELi taksonoomias.
Suure tõenäosusega võrdleksid nad välise hindamise kulusid laiemale investoribaasile juurdepääsu eelistega.
Vältida tuleb olukorda, kus erasektori emitendid võivad eelistada alternatiivseid rohelisi võlakirju ning vähem koormavaid sertifitseerimisprotsesse. 1.6.
Kavandataval aruandluse ja nõuetele vastavuse tagamise korral võib olla ka ebaproportsionaalne finantsmõju VKEdele, kellele Euroopa roheliste võlakirjade standard võib tunduda liiga karistavana ja seega pärssida edasist kasvu.
Seda tuleb samuti vältida ja seetõttu soovitab komitee järelevalve- ja aruandlusnõuete suhtes pragmaatilist lähenemisviisi.
Liigse ettekirjutamise ja ülereguleerimise vältimine, muu hulgas äriühingust emitentide puhul, hõlbustaks Euroopa roheliste võlakirjade standardi kasutuselevõttu kapitaliturgudel.
CO2 heite vähendamise poole püüdlevas majanduses peetakse äriühingutest emitente sama oluliseks kui komisjoni roheliste võlakirjade emiteerimist, ning komitee on seisukohal, et avaliku sektori ja äriühingust emitentide väljastatud rohelistele võlakirjadele kehtivad standardid tuleb ühtlustada.