C 152/98
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
tuumaenergia või maagaasi suhtes.
Seetõttu leiab komitee, et sellist laadi vastuolulisi majandustegevusi, millel võib üleminekuperioodil olla kasulik roll, tuleks pigem käsitleda eraldi ELi taksonoomiast endast.
Lisaks peaks komitee kaaluma selles küsimuses eraldi algatuse tegemist.
Komitee toetab muude keskkonnaeesmärkide integreerimist ja laiendamist keskmise keskkonnatoimega majandustegevusse ja sellisesse majandustegevusse, millel ei ole märkimisväärset mõju keskkonnasäästlikkusele.
Ettepanekud selle kohta tuleks teha kiiresti.
Taksonoomia ja standardite tõhususe suurendamiseks peaksid need olema lähtepunktiks erinevates valdkondades.
Siiski on oluline vältida õiguslünki rohepesus.
1.5.
Komitee nõustub vajadusega hõlbustada jaeinvestorite ja VKEde juurdepääsu kestlikule rahastamisele, tagades samas õiglased rahastamistingimused.
Samuti toetab komitee meetmeid kestlikkusaruandluse laiendamiseks, sest kestlik ettevõtluspoliitika on ka VKEde klientide ja kodanikuühiskonna kui terviku huvides.
Aruandlusnõuetega ei tohiks kaasneda ülemääraseid vahendeid ja kulusid, vaid need peaksid aitama tulemuslikult suurendada läbipaistvust, et parandada turu tõhusust ja seeläbi hõlbustada juurdepääsu rahastamisele.
Rohelise eelarve planeerimise raames soovitab komitee siduda selle tulevase investeeringute kuldreegliga.
1.6.
Nimetatud meetmed usaldusväärsete sotsiaalsete investeeringute toetamiseks ei ole kaugeltki piisavad ning neid tuleks samuti tõhustada.
Tähelepanu tuleb pöörata sotsiaalsele kestlikkusele, et inimesed ja töökeskkond oleksid kesksel kohal.
Protsessi tuleks täielikult kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond ning selle aluseks peaksid olema Euroopa sotsiaalõiguste sammas ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid.
Integreeritud taksonoomiast, mis hõlmab võrdsel määral keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid eesmärke, võib saada väärtuslik alus majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikule ELile.
Kestlikkusega seotud avalikustamisnõuete eesmärk on eelkõige uurida ja parandada töötajate õiguste ja inimõiguste näitajaid.
1.7.
Finantssektori riskijuhtimisel ja omakapitali pakkumisel tuleb arvesse võtta kestlikkuse tegureid, mida tuleb reguleerimisel ja lühiajalises perspektiivis ka tehnilisel tasandil silmas pidada.
Komitee pooldab usaldusväärset ja tulevikku suunatud kapitalipoliitikat ning ranget majanduslike riskide hindamist, nii et riskide kaalumine põhineks tegelikel stabiilsusriskidel.
Arvestada tuleb kestlikkusriskide mõju pankadele ja kindlustustele ning isegi finantssektori kui terviku stabiilsusele.
ESG riskide reitingute süstemaatilise kaardistamise raames tuleb uuesti alustada arutelu ELi reitinguagentuuri üle, tugevdades seeläbi ELi juhtivat rolli kestlikkuse valdkonnas.
1.8.
Komitee kiidab heaks sammud, mida on astutud kliimakriisist tulenevate süsteemsete riskide järelevalve tugevdamiseks, ning soovitab võimalusel hõlmata kõik finantssektori valdkonnad.
Samuti on aeg võtta lõpuks arvesse sotsiaalse kestlikkuse riske, mis ohustavad sotsiaalset ühtekuuluvust, kuna lõhe heaolu jaotuses suureneb.
Lisaks toetatakse ka finantsasutuste suuremat vastutust kestlikkusaruandluse eest.
Usaldussuhtest tulenevate kohustuste ja investeeringu haldamise normide raames ei tohi riske keskkonnahoidlikkuse ettekäändel ebaproportsionaalselt üle kanda ning mittekestlike investeeringute liigitust tuleb hoolikalt kohandada.
1.9.
Järelevalveasutused peavad saama kiiresti pädevuse rohepesu vastu võitlemiseks.
Seda hõlbustaks ka rohepesu määratlemine.
Samuti oleks kasulik järelevalveraamistik ELi finantssüsteemi edusammude mõõtmiseks.
Komitee kutsub üles kaasama kodanikuühiskonda finantsturgude ja kestliku arengu eesmärkide kooskõlastamise läbivaatamisse.
Samuti tuleks toetada järelevalveasutuste ja Euroopa Keskpanga vahelise koostöö parandamist.
Kodanikuühiskond tuleb kaasata rahanduse kestlikkust käsitlevatesse teadusuuringutesse, seejuures tuleb arvesse võtta ka sotsiaalset kestlikkust.
1.10.
Komitee kiidab heaks komisjoni võetud kohustuse saavutada rahvusvahelistel foorumitel oluline konsensus, kuna globaalsed turud vajavad ülemaailmselt tunnustatud raamtingimusi.
Euroopa ettevõtjate suhtes ei tohiks kohaldada nii paljusid erinevaid eeskirju, et nad sellest tulenevalt satuvad tõsiselt ebasoodsasse konkurentsiolukorda.
See hõlmab ka üldist juurdepääsu andmetele, mis võimaldavad hinnata investeeringu kestlikkust, ning ESG andmete esitajate nõuetekohast reguleerimist ja järelevalvet.
Rahvusvahelise koordineerimise aeglane tempo ei tohi takistada meetmete võtmist ELi tasandil.
Rahvusvahelise kestliku rahanduse platvormi töö süvendamise raames kutsub komitee komisjoni üles tegema tihedamat koostööd erasektori ja ka kodanikuühiskonnaga.
Komitee kutsub üles pöörama suuremat tähelepanu sotsiaalsele kestlikkusele rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas ÜRO kestliku arengu eesmärkide kontekstis.