6.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 152/79
3.2.
EØSU bifalder, at Kommissionen først afklarede, hvilke foranstaltninger der kunne træffes uden forhåndsmeddelelse i henhold til de gældende regler, og samtidig gennemførte en midlertidig og fleksibel lovgivningsramme, der har gjort det muligt at yde statsstøtte uden sidestykke ved en forenklet procedure. 3.3.
Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence (GD COMP) gav inden for denne retlige ramme tilladelse til et bemærkelsesværdigt stort antal nationale støtteordninger på meget kort tid, således som nødsituationen under pandemien krævede det, og udviste dermed en ekstraordinær operativ kapacitet. 3.4.
EØSU mener, at det er lykkedes Kommissionen at finde en fornuftig balance mellem det hidtil usete presserende behov for at smidiggøre statsstøttereglerne og det samtidige behov for at sikre et minimum af lovgivning og en generel kontrol fra Kommissionens side — begge med det sigte at begrænse uforholdsmæssigt store uligheder i det indre marked som følge af medlemsstaternes forskellige kapacitet til yde finansiel støtte til deres nationale økonomi. 3.5.
De mange forskellige støtteforanstaltninger for virksomheder inden for den midlertidige ramme — som bl.a. omfatter direkte støtte, offentlige garantier for banklån, lavtforrentede lån og kapitalandele i virksomheder — og de høje tilladte støttelofter, især efter Kommissionens seneste korrigerende foranstaltninger i januar 2021, har vist sig egnede til at håndtere krisen og repræsenterer en kvalitativ udvikling i forhold til den foregående midlertidige ramme, der blev vedtaget efter finanskrisen i 2008. 3.6.
For så vidt angår forholdet mellem offentlige indgreb i økonomien og statsstøttereglerne, understreger EØSU, at konkurrencereglerne også kan være vigtige i forhold til medlemsstaternes anvendelse af de EU-midler, de tilføres, og for en korrekt og ikkeforvridende gennemførelse af de nationale genopretnings- og resiliensplaner. 3.7.
For så vidt angår forholdet mellem kartelreglerne, jf. artikel 101 i TEUF, og pandemikrisen, værdsætter EØSU, at Kommissionen hurtigt vedtog en meddelelse, der tager sigte på at fremme samarbejdsprojekter mellem virksomheder for at afhjælpe forsyningsknapheden på basale varer og tjenesteydelser under pandemien, og tilpassede sine traditionelle retningslinjer for horisontale samarbejdsaftaler til den sociale, økonomiske og sundhedsmæssige situation, der opstod i løbet af 2020. 3.8.
EØSU anser samtidig de gennemførelsesforordninger, som Kommissionen udstedte i april 2020 om midlertidig lempelse af anvendelsesområdet for konkurrencereglerne i de landbrugssektorer, der var hårdest ramt af covid-19-pande­ mien, for særligt hensigtsmæssige.
Disse forordninger gjorde det muligt for landbrugere og brancheorganisationer at træffe midlertidige kollektive foranstaltninger for at stabilisere visse landbrugssektorer. 3.9.
I beretningen om konkurrencepolitikken 2020 beskrives desuden Kommissionens aktiviteter med hensyn til fusionskontrol med 361 anmeldte transaktioner og 352 vedtagne afgørelser, der førte til indgreb i 18 sager.
Det betyder, at 76 % af samtlige anmeldte transaktioner i 2020 blev godkendt via den forenklede procedure i »første fase«, hvilket viser, at procedurereglerne fungerer godt.
Dette er særligt nyttigt i lyset af opsvinget i fusioner og overtagelser på globalt plan, der fremmes af den store mængde likviditet, som er til stede i øjeblikket. 3.10.
Endelig finder EØSU det meget betydningsfuldt, at Det Europæiske Konkurrencenetværk, der søger at koordinere de nationale konkurrencemyndigheders og GD COMP's aktiviteter, var i stand til at udtrykke en klar fælles holdning til anvendelsen af konkurrencereglerne under covid-19-sundhedskrisen med det sigte at forhindre en eventuel udnyttelse og opportunistisk adfærd, der ville være særlig forkastelig og skadelig i krisetider.
4.
Digital omstilling og konkurrence 4.1.
Den digitale omstilling og udvikling af økonomien baseret på ny informations- og kommunikationsteknologi rejser nye og vigtige spørgsmål for konkurrencen.
EØSU finder det derfor vigtigt, at EU-institutionerne griber ind med hensigtsmæssige regler. 4.2.
EØSU har allerede udtalt sig om Kommissionens tre store lovgivningsforslag om regulering af den digitale økonomi, nemlig forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om åbne og retfærdige markeder i den digitale sektor (retsakt om digitale markeder) (1), forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et indre marked for digitale tjenester (retsakt om digitale tjenester) (2) og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæisk datastyring (forordning om datastyring) (3).
(1) (2) (3)
EUT C 286 af 16.7.2021, s. 64.
EUT C 286 af 16.7.2021, s. 70.
EUT C 286 af 16.7.2021, s. 38.