C 152/76
DA
Den Europæiske Unions Tidende
6.4.2022
4.10.
EU skal have flere beføjelser til effektivt at bekæmpe desinformation, som systematisk spredes af fjendtlige regimer, der ofte styres af regeringer i tredjelande, herunder navnlig Rusland og Kina.
For at imødegå denne trussel vil det ikke være nok at arbejde med adfærdskodekser.
De nationale myndigheder har brug for mere bistand fra efterretningstjenesterne, og regeringerne ville med fordel kunne udveksle deres viden under hensyntagen til ovennævnte problemer i visse medlemsstater. 4.11.
Indsatsen bør også sikre tilgængelighed og forståelighed for personer med handicap — ikke mindst sensoriske, psykosociale og intellektuelle handicap — som er særligt sårbare over for falsk information. 4.12.
Civilsamfundet synes at være tilstrækkeligt inddraget.
De fleste af de dialogpartnere, som Kommissionen nævner som værende i stand til at handle, er platforme, medier, forskere og faktatjekkere.
Især virksomhederne, som risikerer at miste mange penge eller deres omdømme, men også fagforeninger og organisationer skal spille en større rolle i kampen mod desinformation.
Civilsamfundsorganisationerne har en betydelig legitimitet, der kan mobiliseres til at bekæmpe desinformation. 4.13.
EØSU bemærker, at kampen mod desinformation for størstedelens vedkommende vedrører engelsksproget indhold.
Dette skal ses i lyset af, at de fleste platforme er engelsksprogede.
Der bør træffes flere tiltag vedrørende ikkeengelsksproget indhold, da der synes at være et større behov herfor i nogle lande (Tjekkiet, Polen, de baltiske lande). 4.14.
Generelt går EØSU ind for en mere forebyggende og foregribende indsats.
Da der hele tiden opstår nye netværk (Clubhouse), eftersom der til desinformation bruges stadig mere sofistikerede midler (deepfake), og nogle applikationer udgør en mellemting mellem en platform og en privat beskedtjeneste (Telegram), skal der gribes til handling, så snart der opdages nye typer risici. 4.15.
Som Den Europæiske Revisionsret beklagede i sin beretning af 3. juni 2021, mangler der på EU-niveau stadig en plan for mediekendskab, der kan sætte civilsamfundet bedre i stand til at afkode information, uanset om den formidles via traditionelle medier eller online.
En sådan plan, som hører under landenes kompetence, skal anvendes fra en meget tidlig alder, så de yngste hurtigt kan lære at skelne mellem sandt og falsk i den information, de modtager. 4.16.
EØSU bemærker, at mange medier, herunder audiovisuelle medier, alt for ofte på deres platforme benytter sig af personer, der hævder at sidde inde med en videnskabelig ekspertise, for at gøre deres udtalelser mere troværdige.
Det anbefales især, at man i højere grad kontrollerer ægtheden af de akademiske kompetencer hos de personer, der anvendes som eksperter i medierne.
Bruxelles, 9. december 2021.
Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg